
% Kapitola "PMR Radiostanice"


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\kapitola{PMR Radiostanice}
\label{kap:trx}
PMR\footnote{Personal Mobile Radio. Analogové simplexní radiostanice pracující v~pásmu 446 MHz.} radiostanice patří mezi typ radiokomunikační techniky, která je v~současné mezi spotřebiteli velmi populární. Lze ji zakoupit jak ve specializovaných prodejnách, tak i~v~běžné obchodní síti, obchodních domech apod. Výhodou je relativně nízká pořizovací cena, různé formy provedení a~malá hmotnost. Stejně jako u~jiných výrobků spotřební elektroniky i~zde platí, že vyšší cena automaticky neznamená vyšší kvalitu výrobku. Vhodnou radiostanici je nutné vybírat na základně referencí nebo vlastní zkušenosti. 
\par
I přes značnou různorodost značek, výrobců a~jednotlivých modelů jsou všechny tyto radiostanice koncepčně velmi podobné a~lze tak provést zobecnění jejich parametrů. Jen velmi málo výrobců si dovolí, zvláště u~výrobků této cenové kategorie, navrhnout nějaké nestandardní nebo inovativní řešení. Spíše dochází k~tomu, že mnozí výrobci hledají cesty, jak minimalizovat náklady již ověřené koncepce bez snížení kvalitativních parametrů radiostanice. Smyslem této kapitoly je poskytnout základní pohled na vybrané parametry radiostanic a~to takovým způsobem, aby byly zřejmé navazující souvislosti vzhledem k~hardwarovému interface. Diagnostika případných problémů je poté snazší.
\par
Radiostanice je v~kontextu této diplomové práce chápána jako dále nedělitelná entita, která je využita takovým způsobem, že není v~žádném případě nutné zasahovat do jejich elektronických obvodů. 


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Povolovací podmínky}
\label{sekce:legislativa}
Provoz PMR radiostanic v~ČR podléhá všeobecnému oprávnění č. VO-R/3/07.2005-16. Český telekomunikační úřad\footnote{ČTÚ je hlavním kontrolním orgánem ve využívání radiového spektra v~ČR.} vydal toto oprávnění na základě mezinárodní dohody členů CEPT\footnote{Konference evropských správ pošt a~telekomunikací. Zajišťuje mezinárodní koordinaci v~rámci Evropy.} a~umožnil tak využívat tyto radiostanice jako v~mnoha jiných zemích Evropy i~mimo EU. 
\medskip
\par\noindent
Základní pravidla pro provoz jsou následující:
\medskip
\begin{itemize}
\item{\textit{Využití bez individuálního povolení.} Radiostanici může využívat naprosto každý bez omezení. Komerční subjekty nejsou vyloučeny.}
\item{\textit{Určeno pro hlasovou komunikaci.} Tato provozní podmínka je na první pohled v~rozporu se smyslem využití radiostanic v~rámci této diplomové práce. Přenos povelu je možné chápat i~jako přenos dat, tedy nehovorové informace. Z tohoto důvodu byl na ČTÚ vznesen dotaz, který požadoval objasnění pojmu \uv{hlasová komunikace.} Dle vyjádření pracovníků ČTÚ je možné prostřednictvím těchto radiostanic přenášet jakýkoliv frekvenčně modulovaný signál, který spadá do hovorového spektra. Toto omezení má primárně vyloučit různé formy digitálních modulací, jako je např. QPSK\footnote{Čtyřstavová fázová modulace.} apod. Pro přenos povelu nemohou být tyto modulace využity již na základě vlastností samotné radiostanice – nedisponuje jimi.}
\item{\textit{Radiostanice nesmí být elektricky a~mechanicky měněna.} Zakázány jsou jakékoliv úpravy elektronických obvodů a~připojování externích antén. Důsledkem neodborného zásahu bez příslušného měřícího vybavení může být výrazné zhoršení parametrů vysílače a~následné možné rušení kritických radiových služeb – záchranné složky, řízení letového provozu apod.}
\item{\textit{Technické parametry.} Tyto parametry jsou uvedeny v~následujících kapitolách s~příslušnými komentáři.}
\end{itemize}
\medskip

\newpage
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Obvodové řešení radiostanice}
Základními funkčními bloky jsou:
\medskip
\begin{itemize}
\item{\textit{PLL/VCO}: zdroj frekvenčně stabilního harmonického vf signálu pro přijímač a~modulovaného pro vysílač. Základní princip funkce je popsán v~kapitole \ref{sekce:vco}}
\item{\textit{Přijímač}: je řešen jako superheterodyn s~dvojím směšováním. Vstup přijímače je osazen pásmovým keramickým filtrem a~následovaný směšovačem. Směšováním signálu přijímaného a~generovaného z~VCO vznikne rozdílový a~součtový mezifrekvenční produkt, který je dále zpracováván. Kmitočet VCO musí být o požadovanou hodnotu rozdílu vyšší nebo nižší než je přijímaný kmitočet. Obvyklá hodnota mezifrekvence je 21,7 nebo 10,7 MHz. Následuje mezifrekvenční filtr, druhý směšovač, filtr a~demodulátor. Obvody druhé mezifrekvence a~demodulátoru jsou řešeny obvykle formou speciálního integrovaného obvodu.}
\item{\textit{Vysílač}: vstupní signál z~mikrofonu je přiveden na předzesilovač s~regulovatelným ziskem. Následně pak do VCO, kde je jeho prostřednictvím ovlivňován výstupní kmitočet -- princip FM modulace. Takto získaný modulovaný signál je dále v~koncovém stupni zesílen na 150--250 mW a~to v~závislosti na zisku použité antény. Maximální vyzářený výkon je povolovacími podmínkami omezen na 500 mW EIRP\footnote{Ekvivalentní izotropně vyzářený výkon. Platí vztah $P_{EIRP}=P_{TX}10^{0,1G}$\ $[W;W;dBi]$. Převzato z \cite{lit:anteny}.}. K eliminaci harmonických signálů je mezi koncovým stupněm vysílače a~anténou zařazena dolní propust ve formě dvojitého $\pi$-článku.}
\item{\textit{MCU}: realizuje ovládaní funkčních bloků radiostanice, zobrazení stavových informací na displeji a~reakci na pokyny uživatele. }
\end{itemize}
\medskip
\img{trx/img/blokove_tcvr}%
    {114mm}%
    {Blokové schéma PMR radiostanice}%
    {fig:trx:blokove_tcvr}%
    
    
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Pracovní frekvence a~VCO}
\label{sekce:vco}
Pro provoz radiostanic je vyhrazeno frekvenční pásmo 446,0--446,1 MHz. Tento úsek je rozdělen na 8~kanálů. Radiostanice obvykle nezobrazuje pracovní kmitočet, ale pouze číslo zvoleného kanálu. Z tab. \link{rozkanal} je patrné, že jejich vzájemný rozestup je 12,5 kHz. Jedná se o standardní běžně užívanou hodnotu, která umožňuje dostatečnou eliminaci přeslechů ze sousedních kanálů. 
\par
K přenosu modulačního signálu je využita úzkopásmová frekvenční modulace s~modualčním indexem $m<=1$. Maximální dovolený kmitočtový zdvih pro tyto komunikační účely je stanoven na 3 kHz. Modulační signál je přenášen v~rozsahu cca 60--2800 Hz a~jeho maximální strop bývá obvykle omezen dolní propustí v~mikrofonním předzesilovači. Pro přenos běžného hlasu jsou tyto parametry dostačující.
\tabulka{Rozdělení kanálů}{rozkanal}
%\vykricnik
\def\arraystretch{1.1}
\begin{tabular}{|c|c|} \hline
\textbf{\small Kanál} & \textbf{\small Střední kmitočet [MHz]} \\ \hline
\small 1 & \small 446,00625 \\ %\hline
\small 2 & \small 446,01875 \\ %\hline
\small 3 & \small 446,03125 \\ %\hline
\small 4 & \small 446,04375 \\ %\hline
\small 5 & \small 446,05625 \\ %\hline
\small 6 & \small 446,06875 \\ %\hline
\small 7 & \small 446,08125 \\ %\hline
\small 8 & \small 446,09375 \\ \hline
\end{tabular}
\endtab
\medskip
VCO je jednou z~nejdůležitějších součástí radiostanice. Jedná se o napěťově řízený zdroj harmonického vysokofrekvenčního signálu, který je využíván vysílačem i~přijímačem. Bývá realizován formou rezonančního LC obvodu s~varikapem, který umožňuje v~závislosti na přivedeném stejnosměrném napětí měnit svoji kapacitu a~tím i~rezonanční frekvenci. Varikap nenahrazuje celou kapacitní složku LC obvodu. Je zapojen v~sério-paralelním obvodu s~fixními kapacitami kondenzátorů. Přeladitelnost oscilátoru je omezena a~jeho rozsah závisí zpravidla na požadovaném kmitočtovém rozsahu a~použité první mezifrekvenci přijímače. U PMR radiostanic bývá obvykle 25--30 MHz. Podobným způsobem je implementován FM modulátor, ovšem sério-paralelní fixní kapacity jsou zvoleny tak, aby změna frekvence v~závislosti na přivedeném napětí byla v~řádu desítek kHz.
\img{trx/img/pll}%
    {76mm}%
    {Zapojení VCO v~kombinaci s~PLL}%
    {fig:trx:pll}%
\par
Samotný VCO je teplotně a~časově nestálý. K udržení přesné frekvence je nutná neustálá korekce ladícího napětí. Z tohoto důvodu obsahuje každá radiostanice regulátor (PLL), který zajišťuje stabilní výstupní frekvenci s~možností číslicového nastavení její hodnoty.
\par
Princip činnosti PLL spočívá v~porovnávání fází výstupního signálu $f_{OUT}$ s~referenčním $f_{REF}$. Na základě zjištěného fázového rozdílu je vytvořeno ladící napětí $U_{LAD}$, které ovlivňuje frekvenci VCO.  Signály $f_{OUT}$ a~$f_{REF}$ jsou před fázovým detektorem přivedeny na interní konfigurovatelné děličky. Na základě nastavených dělících poměrů lze zvolit požadovanou frekvenci VCO.  Referenční signál $f_{REF}$ je získán pomocí stabilního krystalového oscilátoru s~několikanásobně nižším kmitočtem než je pracovní kmitočet VCO a~bývá zpravidla součástí integrovaného obvodu, který realizuje PLL – vyjma externího krystalu. 
\par
Z uvedeného popisu činnosti PLL je zřejmé, že přesnost VCO je závislá na přesnosti referenčního oscilátoru. V~případě, kdy by krystalový oscilátor vykazoval nějakou frekvenční odchylku od své jmenovité hodnoty, je možné ji ve velmi malém rozsahu eliminovat proměnným kondenzátorem. Bývá volně přístupný na DPS radiostanice. Vliv na kmitočet VCO je obvykle do 10 kHz. Zde je nutno upozornit, že žádná nově zakoupená radiostanice by neměla mít odchylku VCO větší jak cca 1 kHz – do této hodnoty nelze pozorovat výraznější zhoršení kvality přeneseného modulačního signálu. Pokud je odchylka VCO větší, je vhodnějším řešením reklamace.


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Šumová brána}
Výhodou frekvenční modulace je poměrně kvalitní přenos modulačního signálu a~nepříliš velká citlivost na průmyslové rušení. Nevýhodou je naopak velmi silný šum v~případě, kdy přijímač v~radiostanici nemá na vstupu žádný nebo dostatečně silný nosný signál. Aby obsluha nebyla tímto šumem obtěžována, obsahuje každá radiostanice funkci šumové brány.
Princip její činnosti je znázorněn na obr. \link{fig:trx:squelch}. Jedná se pouze o ilustrační příklad. Charakter intenzity vf signálu nemá v~reálném prostředí tvar přímky, ale je zatížen šumem.
\img{trx/img/squelch}%
    {130mm}%
    {Princip šumové brány}%
    {fig:trx:squelch}%
Demodulátor v~přijímači radiostanice sleduje intenzitu vstupního vf signálu E a~porovnává ji s~nastavenou prahovou hodnotou P. Pokud se signál dostane nad tuto hodnotu, demodulátor připojí výstupní demodulovaný nf signál k~nízkofrekvenčnímu zesilovači. V~opačném případě zůstane odpojen. 
Výrobci obvykle nastavují šumovou bránu tak, aby byl reprodukován pouze srozumitelný hlasový přednes za obvyklých provozních podmínek. Z důvodu, že ve většině radiostanic nelze prahovou hodnotu nastavit bez zásahu do elektronických obvodů, je nutné zajistit, aby vzájemně komunikující radiostanice měly za každých okolností dostatečně silný signál.


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Úsporný režim}
\label{kap:trx:pwrsave}
Radiostanice je z~principu svého užití koncipována jako přenosné zařízení s~bateriovým napájením. Proto je zcela přirozenou snahou výrobců maximalizovat provozní dobu i~za cenu určitých kompromisů. Jedná se totiž o kvalitativní parametr, který je potenciálními zákazníky snadno porovnatelný s~konkurencí.
Provozní doba radiostanice závisí především na kapacitě použitých akumulátorů a~na způsobu řízení odběru v~jednotlivých částech radiostanice. Je zřejmé, že v~režimu příjmu je zcela zbytečné napájet mikrofonní předzesilovač nebo v~režimu vysílání kompletní obvody přijímače. 
\par
Existuje však ještě jedna možnost, výrobci hodně využívanou, jak průměrnou spotřebu radiostanice velmi výrazně snížit. Je založena na předpokladu, že se radiostanice většinu svého provozního času nachází v~režimu příjmu s~uzavřenou šumovou bránou. V~tomto klidovém stavu MCU udržuje přijímač ve vypnutém stavu s~odpojeným napájením. Spotřeba se tak pohybuje do 1 mA. Aby byla zachována komunikační schopnost radiostanice, MCU periodicky spouští přijímač na několik ms. Spotřeba vzrůstá na desítky mA. Pokud se na vstupu přijímače v~okamžik jeho spuštění nachází signál, který otevře šumovou bránu, MCU okamžitě zareaguje dočasným odpojením tohoto úsporného režimu po celou dobu vysílání protistanice. Pro zajištění plynulé komunikace je úsporný režim neaktivní dalších cca 15 sekund po ukončení vysílání protistanice.
\par
Nevýhodou uvedeného způsobu snižování spotřeby je fakt, že radiostanice je mezi dvěma testy přítomnosti signálu pro protistanici absolutně nedostupná. Výrobci proto volí kompromisní interval testů v~rozsahu 1--2 s. Tato hodnota pro většinu případů postačuje. Využití radiostanice v~rámci této DP nepočítá s~bateriovým napájením, ale u~většiny radiostanic nelze tento úsporný režim trvale vyřadit z~činnosti. Vhodnou konfigurací interface je tedy nutné zajistit, aby k~přenosu povelu došlo až v~momentě, kdy bude přijímací radiostanice skutečně modulační signál k~protějšímu interface přenášet. V~opačném případě by mohlo docházet k~ořezávání začátku povelu na přijímací straně a~následnému selhávání komunikace. 


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{CTCSS}
S funkcí CTCSS\footnote{Continuous Tone-Coded Squelch System. Využíváno převážně v profesionálních radiových sítích.} se lze setkat u~lepších PMR radiostanic. Rozšiřuje funkci šumové brány o~možnost selektivního výběru signálu. Princip CTCSS je založen na faktu, že vysílací radiostanice do modulačního signálu přidává harmonický subtón v~intervalu 67--255 Hz. Pokud je na přijímací straně detekován dostatečně silný vf signál a~současně je v~demodulovaném signálu zjištěna přítomnost požadovaného subtónu, je připojen reproduktor. Ve všech ostatních případech je odpojen. Obvykle je k~dispozici 38 volitelných subtónů. 
\par
Výhodou CTCSS je, že přijímací stanice ignoruje všechny ostatní vysílače, které nevysílají požadovaný subtón. Je zde možné použít analogii k~VLAN v~počítačových sítích, kdy jedno přenosové médium sdílejí logicky nezávislé sítě. 
\par
Velmi často lze v~reklamních materiálech k~radiostanicím nalézt tvrzení, že umožňuje provoz na 308 kanálech apod. Jedná se však o mystifikaci spotřebitele. Dle kapitoly \ref{sekce:vco} je k~využití přiděleno 8 nezávislých kanálů -- kmitočtů. Na každém lze vytvořit 38 logických skupin, ovšem vysílat může na daném kanále vždy jen jedna radiostanice bez ohledu na nastavený subtón.


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Připojení radiostanice k~interface}
\podsekce{Napájení}
\label{kap:trx:napajeni}
Napájení přenosných PMR radiostanic je řešeno výhradně pomocí tužkových a~mikrotužkových NiCd/NiMH akumulátorových článků. Lze sice najít některé výjimky využívající interní speciální akumulátor, ale většina výrobců využití tužkových článků preferuje. Důvodem je skutečnost, že provozní doba článků může při intenzivním využití radiostanice klesnout na pouhých několik hodin a~po této době by byla radiostanice nepoužitelná. Uživatel však může vlastnit jinou sadu nabitých akumulátorových článků, které je možné vyměnit a~radiostanici dále využívat.
\par 
Z kontextu této diplomové práce je poměrně lhostejné, jakou formou je bateriové napájení realizováno. Důležitý je pouze fakt, že výrobci využívají k~napájení typicky 4 kusy článků a~většina radiostanic neobsahuje konektor pro externí připojení napájecího napětí. Je tedy nutné externí napájení přivést přímo na kontakty pro baterie a~zajistit jejich řádné, trvalé a~nedestruktivní uchycení. Tento způsob sice neodporuje povolovacím podmínkám, ale není také příliš elegantní. Je však nejjednodušší a~provozně spolehlivý. 
\par 
Velikost napájecího napětí je odvozena od počtu použitých článků a~jejich typu. Jmenovité napětí akumulátoru je 1,2 V, suchého článku 1,5 V. Rozmezí celkového napětí bateriových sad se může pohybovat v~intervalu 4,8--6 V. Většina radiostanic obsahuje interní stabilizátor na provozní napětí 3,3 V~pro řídící část, přijímač a~VFO. Koncový stupeň vysílače je připojen mimo stabilizátor. Kompromisní velikost externího napájecího napětí byla zvolena na 5 V. Spotřeba radiostanice v~režimu vysílání je při tomto napětí typicky 250--350 mA.


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\podsekce{Audio vstup a~výstup}
Téměř každá radiostanice obsahuje na svém těle konektor nebo konektory, jejichž prostřednictvím lze k~radiostanici připojit náhlavní soupravu. Ta je vhodná především z~toho důvodu, že umožňuje uživateli využívat radiostanici bez nutnosti držení v~rukou např. při sportu, jízdě na motocyklu apod. Fyzická realizace připojení bývá provedena obvykle dvěma způsoby. Oba využívají podobného zapojení, rozdíl je pouze v~použitých konektorech.
\medskip
\begin{itemize}
\item{\textit{Varianta 1}: pro připojení externího reproduktoru i~mikrofonu je využit společný konektor typu JACK~3,5~mm ve stereofonním provedení. Ve velmi ojedinělých případech se lze setkat s~menší verzí tohoto konektoru i~v~rámci této varianty.}
\item{\textit{Varianta 2}: pro připojení externího reproduktoru je využit konektor typu JACK~3,5~mm v~monofonním provedení. Externí mikrofon je připojen prostřednictvím typu JACK~2,5~mm, také v~monofonním provedení.}
\end{itemize}
\medskip
\img{trx/img/hfka}%
    {150mm}%
    {Zapojení náhlavních sad}%
    {fig:trx:hfka}%
\par\noindent
Dle obr. \link{fig:trx:hfka} je zřejmé, že každá náhlavní souprava obsahuje tlačítko PTT (Push To Talk). Po jeho stisku začne radiostanice vysílat a~je možné hovořit. Vzájemné propojení radiostanice a~interface je realizováno prostým spojením jejich audio vstupů a~výstupů. Využít lze stíněný dvoužilový kabel s~příslušnými konektory. Hardwarová emulace zapojení náhlavní sady, zvláště funkce tlačítka PTT, je realizována v~zapojení interface. 


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\podsekce{Úroveň modulace}
\label{kap:trx:modlevel}
Z principu frekvenční modulace vyplývá, že kmitočet VCO je závislý na úrovni modulačního signálu. 
Maximální dovolená změna je dle kapitoly \ref{sekce:vco} stanovena na 3 kHz. Mikrofonní předzesilovač v~radiostanici je nastaven tak, aby tento maximální zdvih nebyl za obvyklých podmínek překročen. Jelikož radiostanice nemá ve většině případů implementovánu funkci hlasového kompresoru nebo alespoň limiteru, obvyklou podmínkou se rozumí fakt, že uživatel hovoří do mikrofonu běžnou hovorovou hlasitostí.
V případě překročení modulačního zdvihu dochází k~následujícím jevům:
\medskip
\begin{itemize}
\item{Zvyšuje se zkreslení přednesu na přijímací straně. Pokud je frekvenční zdvih překročen velmi výrazně, stává přenesený hovor zcela nesrozumitelný. Představa, že zvýšený hlas zajistí lepší srozumitelnost na druhé straně je zcela nesprávný.}
\item{Vlivem větší šířky využívaného pásma dochází k~přeslechům na sousední kanály. Tento stav je z~provozního hlediska zcela nepřijatelný a~jedná se o~hrubé porušení povolovacích podmínek.}
\end{itemize}
\medskip
\par\noindent
Na obr. \link{fig:trx:fm} je zobrazeno frekvenční spektrum FM modulace s~mírně zvýšeným a~normálním zdvihem. Střední frekvence pracovního kanálu $f_{K}$ vychází z~tab \link{rozkanal}. Stejně je tomu i~u sousedních kanálů $f_{K-1}$ a~$f_{K+1}$. Pro názornou ilustraci přeslechů u~zvýšeného zdvihu byl zvolen harmonický modulační signál $f_{M}$ s~limitním kmitočtem 3 kHz. Krajní spektrální čáry normálního zdvihu jsou umístěny na hranici povolené kanálové šířky pásma, u~zvýšeného již zasahují do prostoru sousedního kanálu a~způsobují přeslechy.     
\par
Pro zpětnou rekonstrukci modulačního signálu využívá demodulátor uvedenou kanálovou šířku pásma. PMR radiostanice vzhledem ke své ceně neobsahuje příliš strmý druhý mezifrekvenční filtr. Důsledkem tohoto faktu je jistá tolerance demodulátoru k~mírnému překročení modulačního zdvihu nebo k~posunutí kmitočtu VCO, jak je uvedeno v~kapitole~\ref{sekce:vco}. 
\img{trx/img/fm}%
    {130mm}%
    {Amplitudy spektrálních čar zvýšeného (nahoře) a~normálního (dole) zdvihu}%
    {fig:trx:fm}%
\par
Interface obsahuje na svém nf výstupu prvek, kterým lze úroveň výstupního signálu v~širokém rozsahu ovlivňovat. Je tedy nutné, aby tato úroveň byla přizpůsobena citlivosti externího mikrofonního vstupu radiostanice a~zároveň nebyl překročen maximální frekvenční zdvih. K~přesnému nastavení je vhodné použit spektrální analyzátor. Jedná se o~přístroj velmi nákladný, dostupný pouze v~laboratořích a~servisních centrech. Alternativní metoda, která však pro účel této diplomové práce zcela postačuje, spočívá v nastavení úrovně modulace poslechem. Zvuk z~reproduktoru přijímací radiostanice musí být jasný, nezkreslený a~jeho hlasitost mírně nižší než běžný hovor.  


%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\sekce{Dosah}
Dosah PMR radiostanic resp. jejich vzájemná radiová dostupnost je velmi relativní pojem, který závisí na mnoha faktorech. Může se pohybovat od 100~m v~husté městské zástavbě do cca 100~km v~ideálních podmínkách. Výběr několika nejpodstatnějších faktorů je seřazen dle důležitosti v~následujících bodech:
\medskip
\begin{itemize}
\item{\textit{Poloha}: jedná se o~nejdůležitější faktor a~to především z~důvodu, že charakter šíření přímé vlny na pracovních frekvencích PMR pásma má již jisté známky chování světelného paprsku. Mezi vlastnosti šíření patří neprůchodnost terénem, silný útlum při průchodu železobetonovými zdmi a~plechovými objekty. Naopak nevadí cihlové zdi, sklo, plasty. Ideální poloha komunikujících radiostanic je taková, aby mezi nimi byla zajištěna optická viditelnost. V~případě, že to není možné, jsou akceptovatelné zdi budov, ve kterých je radiostanice umístěna. Jakákoliv další zástavba výrazně zkracuje dosažitelnou vzdálenost.}
\item{\textit{Anténa}: povolovací podmínky stanovují, že anténa musí být integrální a~neodnímatelnou součástí radiostanice. Její zisk musí být navrhnut tak, aby nedošlo k~překročení maximálního vyzářeného výkonu. Z hlediska příjmu je samozřejmě výhodnější směrová zisková anténa, ovšem u~PMR radiostanic je nutné využít integrovanou. Výrazněji tak stoupá význam polohy, pro dosažení většího dosahu.}
\item{\textit{Citlivost přijímače}: bývá u~všech PMR radiostanic velmi podobná a~je z~hlediska uživatele neovlivnitelná. Zde je nutné podotknout, že vysoká citlivost přijímače automaticky nezaručuje lepší příjem. Důležitými vlastnostmi jsou také mezikanálová selektivita a~intermodulační odolnost. Tyto kvalitativní parametry musí být s~citlivostí v~rovnováze.}
\item{\textit{Průmyslové rušení}: je forma elektromagnetického smogu, který vzniká průmyslovým provozem elektrických spotřebičů, jízdou dopravních prostředků využívající trolejové sběrače apod.}
\item{\textit{Odrazivost}: je schopnost lomu elektromagnetické vlny o nějaký objekt. Této vlastnosti může být využito při realizaci spojení mezi dvěma body, které jsou formou přímé vlny radiově nedostupné. Využije se přitom vlny odražené, například o nějaký železobetonový dům. Odrazivost je silně závislá na místních podmínkách a~nemůže být považována za regulérní parametr určující dosah radiostanice. Je to ovšem možnost, kterou lze v~ojedinělých případech využít.}
\item{\textit{Útlum trasy}: je závislý na meteorologických podmínkách. Pro krátké vzdálenosti v~řádu jednotek km je útlum přenosové trasy velmi málo významný. Projevuje se převážně na delších vzdálenostech a~výrazněji na vyšších pracovních kmitočtech.}
\end{itemize}
\medskip
\par\noindent
Reálný dosah PMR radiostanic je v~případě optické viditelnosti a~prostředí malého města \mbox{3--4~km}. Na venkově se tato vzdálenost prodlužuje na dvojnásobek. Nasazení PMR radiostanic v~rámci velkého města se značným průmyslovým rušení degraduje dosažitelnou vzdálenost na 1--2 km a~tato vzdálenost koresponduje s~omezeným dosahem jakýchkoliv bezdrátových Wi-Fi spojů. Ve~všech případech jsou uvedené vzdálenosti stanoveny na základě provozní zkušenosti a~garantují přenos modulačního signálu bez výrazného zkreslení a~šumu. 

 



 





