\chapter{Architektura systému a zařízení} \label{Architektura}

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.95\textwidth]{obrazky/architektura.pdf}
	\caption{Architektura CATV sítě \cite {ObrazekArchitektury}}
	\label{fig:architektura}
\end{figure}


Headend je centrální oblast (operační centrum kabelové televize), tato oblast je napojena přes vysoce výkonné switche a router do Internetu. Jestliže operátor poskytuje své síti další služby,
jako např. Voice over IP (\textit{VoIP}), je zde rovněž IP Telephony gateway napojená na Public switched telephone network (PSTN) síť. Může zde být také spousta serverů, které se starají o služby jako –
DHCP, DNS, TFTP,	 proxy, e-mail a nástroje pro management sítě (DHCP a TFTP se používají dále při konfiguraci modemu). Zařízení Cable Modem Termination System (CMTS) v sobě může obsahovat
DHCP, TFTP server, ale pokud je síť většího rozsahu je nepraktické zatěžovat zařízení těmito službami. Obr. \ref{fig:architektura} ukazuje jednoduchou architekturu CATV sítě.

Topologie headendu je kruhová a je připojena na optickou síť, kde se přenáší IP protokol.
Na tomto kruhu je umístěno mnoho dalších uzlů, označovaných jako Distribution HUB. Na nich začíná hybridní koaxiální-optická (HFC) síť kabelové televize. Nejdůležitější zařízení,
které v této části je umístěno se říká CMTS. Na jedné straně je CMTS připojeno přes router do optické Metropolitní sítě (MAN) a na druhé straně připojeno přes HFC síť, která se skládá z optických a koaxiálních kabelů. V domech je použit pro přenos pouze koaxiální kabel a signál vedený z CMTS je rozdělen pro více uživatelů pomocí rozbočovače. \cite{PopisArchitektury}

Při rozdělování signálu uživatelům, je ale důležité dávat pozor na úroveň signálu. Signál se cestou přes přenosová média a zařízení, jako třeba rozbočovač, snižuje a proto
je důležité kontrolovat hodnoty signálu, tak aby vyhovovali propojení modemu s CMTS. Do cesty se proto dávají různé zesilovače, které zesilují signál. Je také důležité
udržovat velkou hodnotu SNR (Signal to Noise Ratio), vztah mezi úrovní signálu a hladinou šumu, aby nedocházelo k přenosu chyb. Při použití větší úrovně modulace je důležité mít větší hodnotu SNR. Je možné mít, ale i úroveň signálu na kanálu moc velkou, a proto se dají používat do cesty různé utlumovací prvky. Doporučené hodnoty signálu dále najdeme v sekci Kabelový modem.  



\section{CMTS}\label{cmts}
Toto zařízení je většinou umístěno v hlavní stanici provozovatele CATV. Vyrábí se více druhů zařízení CMTS od mini-CMTS, které mají jeden sestupný výstup
a jeden vzestupný vstup (určeno pro připojení stovek  modemů) až po větší modulární CMTS (určeno pro připojení až desítek tisíc  modemů), které lze osazovat různými moduly a také je myšleno na redundanci, kdyby nějaký z modulů přestal pracovat. Hlavním úkolem CMTS je modulace 
signálu ze vstupního rozhraní (Ethernet) na výstupní rozhraní, které je reprezentováno koaxiálním výstupem, tento směr je označován jako sestupný směr. Vzestupný 
směr je opak, kdy dochází k demodulaci signálu z koaxiálního rozhraní a signál je dále poslán na Ethernet rozhraní. \cite{popisCMTS}

U sestupného a vzestupného směru je důležité realizovat útlumové poměry odděleně, vzhledem k tomu, že oba dva směry používají jiné frekvenční pásma.
Oba dva směry se slučují do slučovače, poté se tento sloučený signál  dále sloučí s TV signálem (TV signál obvykle obsahuje 4 anténní vstupy, připojené do slučovače, přijímané signály nemají stejnou napěťovou úroveň, proto se zesilují v předzesilovači). Tento sloučený signál se poté rozděluje přes rozbočovač pro
více uživatelů. U uživatele se poté ještě používá rozbočovač pro rozdělení TV a internetového signálu.


Vzhledem k tomu, že je nutné nějakým způsobem řídit CMTS síť je zde používán protokol Simple Network Management Protocol (SNMP) pro  správu sítě. Tento protokol poskytuje spoustu informací
o celé síti. Každý modem má svojí unikátní MAC adresu, podle této adresy jsou vedeny údaje v CMTS a pokud se do sítě připojí  modem, který není zaregistrován u CMTS nemůže v této síti  modem komunikovat. Do nastavení CMTS se dá přistupovat dvěma způsoby, jeden je přes USB port pro připojení do konzole a konfigurovat zařízení přímo v konzoli a nebo druhý, použít WEB UI, rozhraní které je graficky zpracováno a dá se v něm sledovat grafické vytížení kanálů. Při základní konfiguraci je důležité dávat pozor na druh modulace, frekvenční pásmo, registrování modemu a nastavení konfiguračního souboru pro modem.






\section{Kabelový modem}\label{modem}
Kabelový modem je zařízení, které se hlavně stará o demodulaci analogového signálu na digitální a modulaci digitálního signálu na analogový. Pracuje hlavně na 
první a druhé vrstvě OSI modelu. Modem je většinou brán jako externí zařízení, ale je možné mít modem ve formě PCI karty\footnote[1]{Cena se pohybuje od 500,- Kč}. Směrem k počítači se používá rozhraní Ethernet a směrem k CMTS se využívá koaxiálního rozhraní. Ke konfiguraci zařízení je možné využít USB rozhraní a nebo Ethernet rozhraní.
Základní architektura modemu je následující: \cite{Uvnitrmodemu}

\begin{itemize}
	\item \textbf{Tuner -} 
	Tuner je připojen do kabelového vývodu a většinou  je v cestě rozbočovač, který rozděluje počítačová a TV data. Tuner většinou obsahuje 
	diplexer, který slouží k naladění signálu ve správném  frekvenčním  pásmu pro sestupný a vzestupný směr. Signál, který tuner obdrží dále pošle
	na demodulátor.
	\item \textbf{Modulátor -} 
	Modulátor se používá pro vzestupný směr. Konvertuje digitální signál na radio frequency (RF) signál. Používá se zde D/A převodník a využívá se 
	QAM a QPSK modulační technika. Také se do zprávy vloží informace pro samoopravný kód.
	
	\item \textbf{Demodulátor -} 
	Demodulátor má většinou čtyři funkce. Demodulátor vezme RF signál, který je modulovaný v QAM modulaci a přemění ho na jednoduchý
	signál, který se pošle do A/D převodníku. Převodník vezme tento signál a přemění ho na digitální signál. Poté se uplatní nějaký 
	samoopravný kód, který zkontroluje zprávu.
	
	
	\item \textbf{MAC	-} 
	MAC	je umístěn mezi vzestupným a sestupným směrem a chová se jako rozhraní mezi hardwarovou a softwareovou částí síťových protokolů. MAC se stará hlavně o alokaci 
	časových slotů pro vzestupný směr, přiřazování frekvence pro sestupný/vzestupný směr a zpoždění v samotných koaxiálních kabelech.
	
	\item \textbf{CPU -} 
	Vzhledem k tomu, že MAC část je mnohem komplexnější u modemů, stará se o některé jeho funkce mikroprocesor, který zpracovává informace.
	
	\clearpage
\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.85\textwidth]{obrazky/kabelovymodem.pdf}
	\caption{Architektura kabelového modemu \cite{obrazekmodemu}}
	\label{fig:kabelovymodem}
\end{figure}


\end{itemize}

Při připojení modemu k CTMS je důležité mít správně nastavené úrovně signálu a také SNR. Doporučené hodnoty pro správné 
fungování přenosu jsou napsané v tab. \ref{tab:table3}. SNR hodnoty se mohou lišit podle použité modulace. Obr. \ref{fig:kabelovymodem} popisuje vnitřní architekturu kabelového modemu.
\begin{flushleft}
	\begin{table}[ht]
	\centering
	\caption{Hodnoty signálu \cite{Silasignalu} }
  \begin{tabular}{l|rr}
		\multicolumn{3}{c}{\bfseries Doporučené hodnoty}\\
		\hline\hline
		Rozhraní&Síla signálu&SNR\\
		\hline
		Sestupný směr&-15dbmV až +15dbmV&+30dB\\
		Vzestupný směr&37dbmV až 55dbmV&+30dB
\end{tabular}
  \label{tab:table3}
\end{table}
\end{flushleft}



\section{Inicializace mezi CMTS a CM}\label{CM-CMTS}
Jakmile je modem poprvé připojen  do sítě, začne se provádět inicializace mezi modemem a CMTS stanicí.
Tato inicializace obsahuje 8 kroků, které jsou velice komplexní. Modem celý svůj čas neví o prezenci dalších modemů v síti a
všechen provoz jde přes CMTS. Postup inicializace od začátku po konec je následující:

\begin{enumerate}
	\item \textbf{Synchronizace sestupného směru -} 
	Modem začne prohledávat šířku pásma pro sestupný směr a hledá CMTS signál. Pokud modem 
	byl restartován a nebo byl náhle vypnut, tak se nejdříve pokusí navázat spojení s dříve
	používaným kanálem. Modem bude hledat signál, který správně detekuje a v pořádku se s ním 
	synchronizuje.
	
	
	\item \textbf{Získání parametrů vzestupného směru -} 
  CMTS pravidelně vysíla zprávy, kterým se říka Upstream Channel Descriptors (UCDs) na  
  sestupném směru. Zprávy se posílají každé 2 sekundy a popisují správné parametry pro to, aby mohl modem vysílat na různých vzestupných kanálech.
	
	Modem si tuto informaci může uchovat a využít ji pro budoucí používání vzestupného směru.
	
	Stejně jako UCDs, CMTS pravidelně vysílá SYNC zprávy, které slouží k synchronizaci modemu s CMTS 
	a dalších modemů v síti.
	
	
	\item \textbf{Ranging -} 
	Řadu dalších provozních parametrů uvnitř modemu je důležité upravit, aby bylo zaručeno, že všechny modemy na přístupové lince
	budou spolupracovat. Vzhledem k tomu, že každý modem je od CMTS jinak vzdálen a vytvářejí se různě zpoždění, a mohlo by se 
	vysílání z dvou modemů překrývat.
	
	Aby bylo možné tyto úpravy provést, musí modem aktivně vyměňovat informace s CMTS. Od toho je tu proces zvaný ranging.
	Vzhledem k tomu, že by mohlo docházet ke kolizím používají se sloty, ve kterých může každý modem vysílat.
	CMTS se stará o rozdělování slotů pro každý modem, délka slotu záleží na použité modulaci. 

	\item \textbf{Vytváření IP konektivity -} 
	Jakmile jsou všechny parametry správně nastavené, modem by měl správně komunikovat s CMTS. Nyní začne 
	modem komunikovat s DHCP. Modem pošle DHCP discover zprávu a zažádá o IP adresu. Jako odpověd mu DHCP server
	přidělí IP adresu z povoleného rozsahu. DHCP dále taky může poslat další informace o parametrech, které jsou důležité pro 
	modem.
	
	\item \textbf{Synchronizace času -} 
	Pro správnou synchronizaci vysílaní  paketů a pro bezpečnost je důležité zařídit, aby modem a CMTS 
	měl správně synchronizovaný čas. Jeden z parametrů co DHCP vysílá je adresa serveru, který se stará o čas.
	Tento server může být i samotný DHCP server.
	
	\item \textbf{Konfigurační soubor pro modem -} 
	Modem si po synchronizaci času začne stahovat konfigurační soubor za pomocí serveru, který je obstarán 
	protokolem TFTP. Tento server v sobě obsahuje konfigurační soubor, který si 
	modem stáhne a jsou v něm obsáhlé informace jako vzestupný a sestupný směr, datové rychlosti, adresy různých 
	serverů a časové hodnoty.
	
	
	Konfigurační soubor může obsahovat jiné frekvenční kanály než modem momentálně používá, v tomto případě
	se modem přepne na nově zadané kanály a začne znova Ranging inicializace.
	
	\item \textbf{Registrace -} 
	Jakmile modem dostane konfigurační soubor, informuje o tom CMTS a pošle Registration Request zprávu. Tato zpráva zažádá 
	o registraci modemu do stanice. Stanice CMTS poté přidělí modemu Service ID (SIDs), hodnota která identifikuje různé služby 
	pro zadaný modem. CMTS pošle modemu zprávu o tom jaký SID mu byl přidělen.
	
	
	\item \textbf{Inicializace BPI -} 
	Vzhledem k tomu, že je možné odposlouchávat komunikaci mezi modemem a CMTS je zde využit bezpečností protokol Baseline Privacy Interface (BPI),
	který vytváří bezpečné spojení za pomocí 56-bitového Data Encryption Standard (DES) protokolu. Tento protokol šifruje data, která se přenáší mezi kabelovým modemem a CMTS. Dále také zabraňuje tomu, aby se do sítě dostal neregistrovaný modem.
	
	
	
	
\end{enumerate}

Jakmile se provede všech 8 kroků inicializace, modem je připraven komunikovat v CATV síti. Pokud by došlo k výpadku
spojení, modem se znovu pokusí o inicializaci spojení. \cite{Inicializacemodemu}


\chapter{DOCSIS standard} \label{Standard}   %%první kapitola  co je to DOCSIS

Úkolem bylo vytvořit telekomunikační standard, který měl zajistit jednoduché a levné řešení
pro připojení k Internetu, přes již existující sítě CATV. To dalo k vytvoření standardu
od společnosti CableLabs a dalších přispívajících společností s názvem
Data Over Cable Service Interface Specification (DOCSIS), který specifikoval pravidla pro obousměrné 
širokopásmové datové přenosy. Modemy používají RF signály a transportují data přes 
HFC síť do CMTS podle DOCSIS 	specifikací. DOCSIS využívá asymetrickou
datovou komunikaci, která je běžná u vysokorychlostního Internetu.


Specifikace DOCSIS definuje dvě nejnižší vrstvy v OSI modelu, fyzickou a spojovou. 
Data, která se vysílají směrem k uživateli, jsou poslána všem modemům.
Každý modem přijme pouze data, která jsou určena pro jeho MAC adresu. Data v sestupném směru jsou zapouzdřena do rámců MPEG-2, tyto rámce mohou obsahovat
video a audio data, která jsou dekódována jako TV obraz a zvuk. Společně k tomu je možné přidat data, která 
se používají v počítačích. Díky tomu je možné přenášet počítačová data a televizní data přes jeden koaxiální kabel. 
Při přenosu analogového signálu se používají 2 druhy modulace které jsou: \cite{popisdocsisstandardu}
\begin{itemize} 
 
	\item Kvadraturní amplitudová modulace (QAM),
	\item Kvadraturní klíčování fázovým posuvem (QPSK).
\end{itemize}

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Verze DOCSIS standardu}
\label{Tabulka verzi}
\begin{tabular}{|l|l|l|}
\hline
\textbf{DOCSIS verze} & \textbf{Rok certifikace} & \textbf{Základní informace}         \\ \hline
1                     & 1999                     & Bez služby Quality of Service (QoS) \\ \hline
1.1                   & 2001                     & Přináší základní QoS mechanismus    \\ \hline
2                     & 2002                     & Rozšíření vzestupného  směru        \\ \hline
3                     & 2006                     & Slučování kanálu                    \\ \hline
3.1                   & 2013                     & Nová modulační technika OFDM        \\ \hline
\end{tabular}
\label{tab:table4}
\end{table}

Tab. \ref{tab:table4} popisuje  základní informace o vývoji DOCSIS standardu.

\section{DOCSIS a EuroDOCSIS}\label{druhy DOCSISU}

Při vytváření standardu došlo k problému, že Americké 
a Evropské televizní kabelové systémy používají rozdílné frekvenční pásma.
Vzhledem k tomu, že v Americe se používá National Television System Committee (NTSC) kódování a v Evropě Phase Alternating Line (PAL) kódování bylo nutné
specifikace DOCSIS změnit pro Evropu. 
Hlavní rozdíl mezi Americkým a Evropským standardem je použitá šířka pásma sestupného směru, která je v Americe
6 MHz a v Evropě 8 MHz. To vede k větší přenosové rychlosti k zákazníkovi v Evropském standardu.

\section{DOCSIS 1.0}\label{1 verze}
	Sestupný směr použivá šířku pásma 6 MHz (8 v EuroDOCSIS), což je jeden televizní kanál. Poskytovatel může umístit kanál ve frekvenčním rozsahu
	od 54 až 860 MHz. Frekvenční rozsah může mít jiné hodnoty zvláště u sestupného směru,
	záleží na parametrech sítě. Maximální přenosová rychlost záleží 
	hlavně na šířce pásma a použité modulace. U sestupného směru se používá 64-QAM varianta s maximální rychlostí přibližně 30,34 Mbit/s nebo
	256-QAM varianta s maximální rychlostí 42,88 Mbit/s (55,62 Mbit/s v EuroDOCSIS).
	
	Vzestupný směr je umístěn v pásmu mezi 5 až 42 MHz a narozdíl od sestupného směru používá časový multiplex, Time division multiple access (TDMA).
	Šířka pásma je možná od 0,2 do 3,2 MHz, výběr ovlivňuje maximální rychlost. U vzestupného směru se používá  QPSK nebo 16-QAM modulace,
	s použítím 3,2 MHz pásma je maximální rychlost 10,24 Mbit/s. Modulace QPSK se využívá více vzhledem k tomu, že je odolnější
	proti vnějšímu rušení, které je více nebezpečné pro vzestupný směr vzhledem k danému frekvenčnímu rozsahu.
\section{DOCSIS 1.1}\label{1.1 verze}
Vylepšená verze sice nepřináší zvětšení rychlostí, ale její hlavní vylepšení je podpora
QoS. Je zde možné rozpoznat o jaký typ provozu se jedná (video, audio, data) a podle toho dávat službám
větší prioritu, je tedy možnost používat služby jako VoIP.
Dále je zde vylepšená bezpečnost přenosu dat pomocí BPI,
která přináší: \cite{popisdocsis1.1}

\begin{itemize}
	\item Digitální certifikace pro identifikaci a autentikaci,
	
	\item Klíčové šifrování s použitím 56-bitového protokolu DES,
	
  \item 1024-bitový veřejný klíč.
\end{itemize}


Mezi další vylepšení dále patří fragmentace dat a vylepšená registrace mezi modemem a CMTS.
Tento standard je kompatibilní s predchozí verzí. Modulace se zde používají stejné jako ve starší verzi. 
 


\section{DOCSIS 2.0}\label{2.0 verze}
Verze 2.0 je kompatibilní  s předchozími verzemi. Vylepšení této verze je zlepšení
vzestupného směru díky lepším přístupovým metodám jako Advanced TDMA (A-TDMA) a také Synchronous Code-division multiple access (S-CDMA).
S pomocí přístupové metody A-TDMA, je možné používat šířku pásma vzestupného směru 200, 400, 800, 1600, 3200, 6400 kHz. 
Jako modulace je možné využít: QPSK, 8-QAM, 16-QAM, 32-QAM, 64-QAM, 128-QAM. Podle použití šířky kanálu a modulace pak existuje okolo 
30 možných kombinací přenosové rychlosti. Maximální rychlost vzestupného směru je 30,72 Mbit/s. S použitím
S-CDMA je možné použít šířku kanálu 1600, 3200, 6400 kHz a použité modulace jsou samé jako u A-TDMA. \cite{popisdocsis3.0a2.0}



\section{DOCSIS 3.0}\label{3.0 verze}
Vylepšení verze 3.0 přináší mnohonásobné navýšení přenosových rychlostí za pomocí slučování kanálů. Sloučením
několika kanálů do jednoho virtuálního se násobí přenosová rychlost jak vzestupného tak sestupného směru. Každý paket je označen 
pomocí CMTS a poslán na jednom z kanálu, modem poté poskládá pakety pokud přišly ve špatném pořadí. Sloučením čtyř 6 MHz (8 MHz v případě EuroDOCSIS) sestupných kanálů vzniká jeden kanál, který místo maximálni rychlostí 42,88 Mbit/s dokáže přibližně mít 160 Mbit/s. To samé se dá aplikovat na vzestupný kanál kdy z 30,72 Mbit/s se vytvoří maximální rychlost 122 Mbit/s. Konečný kanál lze teoreticky sloučit se všemi kanály, které nejsou využívané.
Z obr. \ref{fig:slucovani} je vidět jak sloučení probíhá. \cite{popisdocsis3.0a2.0}

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.80\textwidth]{obrazky/slucovani.pdf}
	\caption{Slučování kanálů}
	\label{fig:slucovani}
\end{figure}



Při použití DOCSIS 3.0, je  nutné, zasáhnout do infrastruktury CATV sítě. Poskytovatel musí nainstalovat nové aktivní prvky do CMTS a uživatel musí 
zakoupit modem který podporuje 3.0 standard. Tato verze přináší další rozšiření standardu, které jsou:
\begin{itemize}
	\item Podpora protokolu IPv6, rozšíření adresního prostoru (128-bitová adresace),
	\item Zvětšení frekvenčního pásma u sestupného směru z 860 MHz na  1002 MHz,
  \item Zvětšení frekvenčního pásma u vzestupného směru z 42 MHz na  85 MHz,
	\item BPI autorizační autorita, která ověřuje na základě RSA klíče,
	\item Zlepšení IP multicastu (QoS multicast).
	
\end{itemize}

\section{DOCSIS 3.1}\label{3.1 verze}
Nejnovější verze, která je kompatibilní s předchozí verzí a ještě není tolik využívaná ve světě, přichazí s obrovským nárůstem přenosové rychlosti. Místo klasického
6 MHz kanálu je využívána modulační technika Orthogonal Frequency Division Multiplexing (OFDM), která dovoluje rozšířit kanál z 24 MHz na 192 MHz.
K tomu je použit Low Density parity-check code (LDPC), který je založen na Forward error correction (FEC), samoopravný kód, díky kterému je možné využít modulaci signálu až 4096-QAM. Toto dovoluje teoretickou rychlost v sestupném směru až 10 Gbit/s a 1 Gbit/s v vzestupném směru. Zajímavá novinka je možnost použítí sleep režimu u modemu, který šetří elektrickou energii v době, kdy není modem využíván. \cite{docsis3.1}

Momentálně se pracuje na vylepšené verzi 3.1, která bude přinášet full-duplex komunikaci. Vzestupný a sestupný směr bude mít stejnou přenosovou rychlost. Tato vylepšená verze by měla přijít do světa koncem roku 2017.



\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.70\textwidth]{obrazky/ofdm.png}
	\caption{Využití OFDM modulace u DOCSIS 3.1 \cite{OFDMobrazek}}
	\label{fig:ofdm}
\end{figure}

Z obr. \ref{fig:ofdm} je vidět, že signál je vysílán na více vzájemných ortogonálních frekvencích, kterým se říká subnosné. Sousední subnosné 
mají mezi sebou konstantní kmitočtový odstup.



\chapter{Modulace signálu} \label{modul}
Modulace je v telekomunikačních přenosech velice důležitá technika. Modulace je proces, kdy se mění charakter nosného signálu pomocí  
modulujícího signálu. Jak CMTS tak i modem používají modulační metody za pomocí modulátoru. Do analogového signálu se modulují 
bity, které se na druhé straně převedou přes demodulátor na digitální signál. U RF signálu je možné měnit 3 jeho vlastnosti: \cite{Modulation}
\begin{itemize}
	\item \textbf{Frekvence} (Počet opakování signálu),
		\item \textbf{Amplituda} (Změna amplitudy signálu),
			\item \textbf{Fáze} (Změna fáze signálu).
\end{itemize}


Díky těmto vlastnostem signálu je možné vytvořit 3 základní modulační techniky:


\begin{itemize}
	\item \textbf{Amplitudová modulace -} reprezentuje digitální data pomocí změn amplitudy nosné vlny,
	\item \textbf{Frekvenční modulace -} reprezentuje digitální data pomocí změn frekvence  nosné vlny,
		\item \textbf{Fázová modulace -} reprezentuje digitální data pomocí změn fáze nosné vlny.

\end{itemize}

Modulace je dále dělená na analogovou a digitální. Analogové modulace přenášejí nekonečné množství možných stavů, kdežto
digitální modulace přenášejí vzorkovaný signál s definovaným počtem stavů. Většina moderních modulací využívá kombinace
modulačních technik. Díky tomu je možné dosáhnout větší přenosové rychlosti a nebo vyšší spolehlivosti přenosu. Při použítí složitější modulace
je důležité si dávat pozor, jakou hodnotu SNR v systému pozorujeme. Mohlo by dojít k velkému šumu a došlo by ke špatnému odečtení hodnot.


\section{Kvadraturní amplitudová modulace}\label{QAM}
Tato modulace používá amplitudové klíčování na dvě různé nosné. Tyto nosné musejí být vzájemně ortogonální (jsou na sobě nezávislé), takže se zde využívají
funkce sinus a kosinus. Využívá se kombinace amplitudové a fázové modulace. Kapacitu kanálu určuje frekvence nosné a poměr 
signál/šum \cite{QAM}.

U DOCSIS se v sestupném směru nejvíce využívá 256-QAM, tedy je možné přenášet až 8-bit na symbol.
U nejnovější verze standardu je možné využít az 4096-QAM, což je 12-bit na symbol. U vzestupného směru 
se využívají nižší úrovně QAM vzhledem k použitému frekvenčnímu rozsahu, které je více náchylné k rušení.
\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.70\textwidth]{obrazky/qam16.pdf}
	\caption{Ukázka 16-QAM modulace}
	\label{fig:qam16}
\end{figure}


Na obr. \ref{fig:qam16} je vidět konstelační diagram modulace pro 16-QAM. Je možné vidět 4 různé amplitudy
a různé hodnoty fáze.

\section{Kvadraturní klíčování fázovým posuvem}\label{QPSK}
Je prakticky identická jako 4-QAM. Tento druh modulace používá čtyři body na diagramu, tedy je možné 
posílat 2-bity na symbol. Využívají se 4 různé hodnoty fáze po 90°, tedy hodnoty 45°, 135°, 225° a 315°. Využití QPSK je hlavně  
u vzestupného směru, kde se hojně využívá spolu s 16-QAM modulací. \cite{QPSKobrazek}


Stejně jako u QAM se využívají dvě nosné vlny (sinus a kosinus). Součet obou těchto složek je poté výsledný signál.
	
\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.75\textwidth]{obrazky/QPSK.png}
	\caption{Fáze u QPSK modulace \cite{QPSKobrazek}}
	\label{fig:QPSK}
\end{figure}

V obr. \ref{fig:QPSK} je vidět výsledný signál složený z obouch složek. Každá hodnota bitu má jinou fázi. 

\chapter{Praktická část} \label{prakt}

Praktická část se zaměřuje na základní komunikaci mezi DOCSIS Access Hub a kabelovým modemem Cisco EPC3925. 
Vzhledem k tomu, že DAH100 obsahuje 1 sestupný směr a 1 vzestupný směr, byl využit rozbočovač na propojení 2 signálů do jednoho toku, který 
je poté veden do koaxiálního vstupu modemu. Jako přenosové médium byl zvolen koaxiální kabel RG-6 s charakteristickou impedancí 75 \textohm, 
tento druh kabelu je v CATV sítích velice často využíván. Při připojování koaxiálního kabelu bylo nutné vybrat správný typ konektoru, zde byl vybrán
F konektor FF 0WP\footnote[2]{Pořizovací cena za 5ks je 136,- Kč}. Tento typ konektoru má těsnící kroužek pro lepší odolnost proti dešti a hodí se pro průměr kabelu 6,8 mm, který odpovídá vybranému kabelu.

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.70\textwidth]{obrazky/zapojeni.jpg}
	\caption{Základní propojení DAH100 a modemu}
	\label{fig:zapojeni}
\end{figure}

Z obr. \ref{fig:zapojeni} je vidět propojení DAH100 s kabelovým modemem za pomocí rozbočovače a třech koaxiálních kabelů s F konektory.
\subsection{Koaxiální kabel}\label{coax}

Koaxiální kabel Maximum RG-6\footnote[3]{Pořizovací cena je 878,- Kč na 100m}, který byl vybrál jako přenosové médium v praktické části je vhodný pro náročnější televizní i satelitní rozvody.
Tento kabel se skládá ze 4 hlavních částí: 
\begin{itemize}
	\item \textbf{Vnitřní vodič} – jádro které se skládá z mědi a většinou je jádro duté.
	\item \textbf{Dialektrikum} – izolační vrstva, která je mezi vnitřnim vodičem a vnějším, většinou zhotoven z polyethylenu.
	\item \textbf{Vnější vodič} – stínění, které se využívá pro elektromagnetické rušení. Tvořené jako opletení a fólie.
	\item \textbf{Plášť} – používá se pro ochranu kabelu.
\end{itemize}

Ve vodiči vzniká útlum signálu podle toho, jaké frekvenční pásmo je využito, tyto hodnoty jsou důležité při navrhování CATV sítě. Hodnoty útlumu jsou napsané
v tab. \ref{tab:table5}.

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Tabulka útlumu signálu podle použitého frekvenčního pásma na 100m v dB \cite{ulumkabele}}
\label{Tabulka útlumu}
\begin{tabular}{|c|c|}
\hline
\multicolumn{1}{|c|}{Frekvence {[}MHz{]}} & Útlum {[}dB/100 m{]} \\ \hline
1                                         & 0,82                 \\ \hline
10                                        & 2,3                  \\ \hline
50                                        & 4,6                  \\ \hline
100                                       & 6,4                  \\ \hline
200                                       & 8,96                 \\ \hline
400                                       & 13                   \\ \hline
800                                       & 19                   \\ \hline
1000                                      & 21,2                 \\ \hline
\end{tabular}
\label{tab:table5}
\end{table}



\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.50\textwidth]{obrazky/kabelAkonektor.jpg}
	\caption{RG-6 s F konektorem}
	\label{fig:kabelAkonektor}
\end{figure}

Na obr. \ref{fig:kabelAkonektor} je vidět hotový RG-6 kabel s nasazeným konektorem.

\subsection{Rozbočovač}\label{splitt}
Zařízení rozbočovač se používá pro rozbočení signálu k většímu počtu zákazníků. Pro realizaci praktické části byl zvolen anténní rozbočovač FV3\footnote[4]{Pořizovací cena 108,- Kč}, 
který využívá F konektory, průchozí útlum je 5,2 dB a přenáší pásmo od 5 MHz až po 1000 MHz. Obsahuje jeden vstup 
a 3 výstupy. Je možné zakoupit rozbočovače, které mají až 16 výstupů.



\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.50\textwidth]{obrazky/splitter.jpg}
	\caption{Rozbočovač FV 3}
	\label{fig:splitter}
\end{figure}


Na obr. \ref{fig:splitter} je zakoupený FV 3 rozbočovač, který obsahuje 1 vstup a 3 výstupy.



\subsection{DAH100}\label{dah}
DOCSIS Access Hub (DAH100) je v zásadě mini-CMTS, ke kterému je možné připojit až 500 modemů. Obsahuje 2 Ethernetové
porty, které slouží k připojení do celosvětové sítě Internet. Zařízení obsahuje 1 sestupný směr, který dokáže obsloužit 16 kanálů a 1 vzestupný
směr, který dokáže obsloužit 4 kanály. Konfiguraci je možné provést přes USB port a webové rozhraní. Dále je zde zabudována
DHCP a TFTP služba, která se dá využít pokud síť neobsahuje externí DHCP a TFTP server. Pro správu sítě je možné využít SNMP protokol.
Kabelové modemy, které jsou možné připojit k DAH100 musí podporovat DOCSIS 2.0/3.0. Zařízení podporuje VLAN taggování, je tedy možné rozdělit
síť na menší části na úrovni druhé vrstvy OSI modelu.

\begin{figure*}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.60\textwidth]{obrazky/DAH100.jpg}
	\caption{DAH100 s neotevřeným krytem }
	\label{fig:DAH100}
\end{figure*}
 
Na obr. \ref{fig:DAH100} je vidět zařízení DAH100 bez otevřeného krytu. Přední část obsahuje vstupní a výstupní porty a v zadní části je umístěn napájecí kabel.

 
\begin{figure*}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/DAH100_DSC3392a_300ppi.jpg}
	\caption{DAH100 s otevřeným krytem }
	\label{fig:DAH100_DSC3392a_300ppi}
\end{figure*}



Otevřená část zařízení DAH100 je vidět na obr. \ref{fig:DAH100_DSC3392a_300ppi}. Na levé straně jsou k dispozici Ethernet rozhraní, která vedou do Internetu a konfigurační port pro USB.
Pravá strana se stará o sestupný a vzestupný směr a je zde zabudovaný samostatný zesilovač. Horní část se stará o napájení zařízení.


\subsection{Cisco modem EPC3925}\label{mod}

Kabelový modem od společnosti Cisco obsahuje 2 porty pro telefonní přípojku, 4 Ethernet porty pro lokální síť a 1 USB port pro lokální konfiguraci.
Koaxiální kabel se připojuje za pomocí F konektoru. Podporuje DOCSIS 3.0, je tedy možné využít sloučení kanálů. Místo klasického připojení přes 
Ethernet je možné využít zabudovanou Wi-Fi, která podporuje 802.11n standard. Dále je možné nastavit služby jako firewall, DHCP pro lokální síť, 
přesměrování portů a sledování DOCSIS připojení směrem k CMTS. 

\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.75\textwidth]{obrazky/ciscomodem.png}
	\caption{Přední strana modemu EPC3925 s LED diodama}
	\label{fig:ciscomodem}
\end{figure}


Obr. \ref{fig:ciscomodem} ukazuje přední stranu kabelového modemu. Jsou zde umístěné kontrolní LED diody, které znázorňují stav připojení do 
LAN a WAN sítě. 

\subsection{Slučovač}\label{sluc}
Slučovač slouží ke sloučení TV / FM signálu do jednoho společného vstupu. V praktické části při testování modulačních formátů a konfiguračního souboru byl vybrán slučovač Alcad MM-407\footnote[5]{Pořizovací cena 364,- Kč}, který slučuje vzestupný a sestupný směr CMTS. Tento slučovač obsahuje 4 vstupy, každý pro jiné frekvenční pásmo. Signál ze slučovače je dále veden do rozbočovače. Vstupy jsou rozděleny: 
\begin{itemize}
	\item \textbf{BI/FM} (40 - 108 Mhz),
		\item \textbf{BIII} (160 - 260 Mhz),
			\item \textbf{UHF1} (470 - 862 Mhz),
			\item \textbf{UHF2} (470 - 862 Mhz).
\end{itemize}

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.80\textwidth]{obrazky/slucovac.jpg}
	\caption{Zakoupený slučovač  Alcad MM-407}
	\label{fig:slucovac}
\end{figure}


Na obr. \ref{fig:slucovac} je zakoupený slučovač se 4 vstupy a 1 výstupem. Tento slučovač je určen pro venkovní instalaci.

\pagebreak
\section{Základní konfigurace}\label{config}

Provedlo se propojení kabelového modemu za pomocí koaxiálního kabelu do rozbočovače, z rozbočovače poté vedou 2 koaxiální kabely směrem 
k CMTS rozhraní (sestupný a vzestupný směr). Po zapojení zařízení bylo nutné začít konfigurovat DAH100 přes USB rozhraní (konzole).
K jednodušímu nastavení zařízení byla nastavena v konzoli management IP adresa pro použití webového rozhraní.


\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.65\textwidth]{obrazky/terminal1.PNG}
	\caption{Příkazový řádek DAH100}
	\label{fig:terminal1}
\end{figure}

  


Obr. \ref{fig:terminal1} ukazuje příkazový řádek, kde se dá nastavit zařízení DAH100.
Poté co byla přes konzoli nastavena management IP adresa, byla možnost využít webové rozhraní pomocí protokolu HTTP. Zde došlo k přihlášení 
a ke konfiguraci služeb, které jsou důležité pro správnou komunikaci mezi modemem a CMTS.



\begin{figure}[ht]
	\includegraphics[width=1\textwidth]{obrazky/WEBUI.PNG}
	\caption{Webové rozhraní}
	\label{fig:WEBUI}
\end{figure}



Na obr. \ref{fig:WEBUI} je vidět základní monitorování sestupného a vzestupného směru a počet připojených modemů. Obr. \ref{fig:WEBUI2} ukazuje 
druhy služeb, které se dají využít při nastavování DAH100. Pro základní komunikaci mezi modemem a CMTS, bylo nutné zapnout 
DHCP a TFTP (využívá se pro přenos malých souborů, využívá UDP protokol) služby, které poskytnou IP adresu a konfigurační soubor pro modem (soubor je možné vytvořit od základu). Obr. \ref{fig:WEBUI3} popisuje základní nastavení DHCP 
služby pro lokální síť a zapnutí TFTP služby, která v sobě obsahuje základní konfigurační soubor od firmy Teleste. Vzhledem k tomu, že
se jedná o zapojení jen jednoho zařízení, byla vybrána síť s malým rozsahem.

\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/WEBUI2.PNG}
	\caption{Služby ve webovém rozhraní}
	\label{fig:WEBUI2}
\end{figure}



\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.80\textwidth]{obrazky/WEBUI3.PNG}
	\caption{Nastavení DHCP a TFTP}
	\label{fig:WEBUI3}
\end{figure}

\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1\textwidth]{obrazky/upstream.PNG}
	\caption{Konfigurace vzestupného směru}
	\label{fig:upstream}
\end{figure}

\begin{figure*}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1\textwidth]{obrazky/downstream.PNG}
	\caption{Konfigurace sestupného směru}
	\label{fig:downstream}
\end{figure*}
Po nastavení DHCP a TFTP služby, bylo nutné nastavit samotné kanály a jejich druh modulace. Obr. \ref{fig:upstream} popisuje konfiguraci vzestupného
směru (4 kanály), který používá 6,4 MHz šířku pásma a QPSK modulaci. Obr. \ref{fig:downstream} popisuje konfiguraci sestupného směru (16 kanálů), šířka
pásma je 8 MHz a použitá modulace 256-QAM. Jakmile je nastaven vstup a výstup kabelový modem a CMTS spolu mohou začít komunikovat. Po zapnutí 
modemu došlo k 8 krokům inicializace a z obr. \ref{fig:modem3925} jsou vidět informace o zapojeném modemu v systému (status modemu, jeho MAC a IP adresa, informace o vzestupném a sestupném směru), které zařízení DAH100 nabízí. Registrace probíhá za pomocí MAC adresy.


\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.85\textwidth]{obrazky/modem3925.PNG}
	\caption{Informace o zapojeném modemu}
	\label{fig:modem3925}
\end{figure}
\clearpage
\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1\textwidth]{obrazky/docsisjede.PNG}
	\caption{Vytížení modemu}
	\label{fig:docsisjede}
\end{figure}
Z obr. \ref{fig:docsisjede} je vidět, že jeden modem byl úspěšně registrován k CMTS a je v aktivním stavu. Díky použití DOCSIS 3.0 využívá modem
více kanálů. Je zde také zobrazeno kolik modemů využívá jaký kanál a samotné využití kanálů. Obr. \ref{fig:1DS_KANAL_256QAM_1US_KANAL_QPSK_6,4MHz}
ukazuje změřenou přenosovou rychlost 1 vzestupného kanálu s použitím modulační techniky QPSK a 1 sestupného kanálu s použitím 256-QAM. Změřená rychlost
se blíží k teoretické maximální rychlosti (teoretická maximální rychlost vzestupného kanálu je 10,30 Mbit/s a sestupného kanálu 50 Mbit/s v EuroDOCSIS) a potvrzuje funkční komunikaci. 

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.80\textwidth]{obrazky/1DS_KANAL_256QAM_1US_KANAL_QPSK_6,4MHz.PNG}
	\caption{Naměřená rychlost vzestupného a sestupného kanálu}
	\label{fig:1DS_KANAL_256QAM_1US_KANAL_QPSK_6,4MHz}
\end{figure}


\section{Konfigurační soubor modemu}\label{config_modem}

Konfigurační soubor slouží k nastavení parametrů pro správné fungování modemu v síti. Tento soubor si modem stahuje z TFTP serveru při inicializaci s CMTS.
Poskytovatel služeb vytváří soubor pro každý modem a jsou v něm nastavené údaje, které určují, jak se bude modem chovat v síti (přenosová rychlost vzestupného a sestupného kanálu, kvalita služeb, centrální frekvence sestupného směru a další informace potřebné pro správné fungování). Soubor lze vytvořit přes DOCSIS editory a používá speciální formát dat Type-Length-Value (TLV). Tento formát je použit díky malému objemu dat a rychlosti zpracování dat. V DAH100 se nastavuje konfigurační soubor v záložce Provisions. Z obr. \ref{fig:nastaveni_provision} je vidět, že pro každý modem je možné nastavit vlastní profil (konfigurační soubor).
\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1\textwidth]{obrazky/nastaveni_provision.PNG}
	\caption{Nastavení konfiguračního souboru pro modem}
	\label{fig:nastaveni_provision}
\end{figure}

Pro vytvoření konfiguračního souboru byl použit editor Excentis Cable Modem Config File Editor. Tento editor je zdarma dostupný, využívá jednoduché grafické uživatelské rozhraní (GUI) a podporuje 
všechny verze DOCSIS standardu\footnote[6]{Stránka výrobce: www.excentis.com}. Při otevření editoru se vytvoří základní soubor, který obsahuje 3 nutné parametry pro správnou funkci modemu:

\begin{itemize}
	\item \textbf{Network Access Control} (povolení nebo zakázání přístupu k síti pro zákazníka),
		\item \textbf{Upstream Service Flow} (popisuje, jak budou pakety posílány v vzestupném směru),
			\item \textbf{Downstream Service Flow} (popisuje, jak budou pakety posílány v sestupném směru).
\end{itemize}

\pagebreak
Obr. \ref{fig:zakladni_soubor} představuje GUI editoru a vygenerovaný konfigurační soubor s parametry pro správnou funkci modemu.
V levé části editoru se nastavují TLV parametry a v pravé části se nastavují hodnoty pro tyto parametry. Parametry jsou rozděleny podle toho, jestli jsou nutné pro správnou funkci modemu v síti a také podle verze standardu, ve kterém se dají použít. Pomocí tlačítka Check je možné ověřit, jestli zadané hodnoty jsou správně nastaveny.

\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=0.95\textwidth]{obrazky/zakladni_soubor.PNG}
	\caption{Editor pro konfigurační soubor}
	\label{fig:zakladni_soubor}
\end{figure}

V praktické části byly přidané 3 parametry, které přidávají nebo modifikují různé služby. Tyto služby jsou: 

\begin{itemize}
	\item \textbf{Přenosová rychlost vzestupného a sestupného směru} (rychlost vzestupného směru nastavena na 3 Mbit/s a sestupného směru na 70 Mbit/s ),
		\item \textbf{Kvalita služeb VoIP} (větší priorita pro VoIP pakety),
			\item \textbf{SNMP přístup} (spravování modemu přes síť).
\end{itemize}

Na Obr. \ref{fig:DOCSIS_EDITOR} je hotový konfigurační soubor, který je využit v praktické části. V Pravé části editoru jsou zadané hodnoty, které jsou: 
\begin{enumerate}
		\item \textbf{Upstream Maximum Sustained Traffic Rate} (nastavení rychlosti vzestupného směru),
		\item \textbf{Downstream Maximum Sustained Traffic Rate} (nastavení rychlosti sestupného směru),
			\item \textbf{Upstream Packet Classification Encoding a Downstream Packet Classification Encoding} (prioritizace VoIP paketů),
			\item \textbf{SNMPv1v2c Coexistence Configuration} (nastavení SNMP protokolu).
\end{enumerate}

\begin{figure}[ht]
	\centering
		\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/DOCSIS_EDITOR.PNG}
	\caption{Konfigurační soubor pro praktickou část }
	\label{fig:DOCSIS_EDITOR}
\end{figure}

Pro otestování toho, jestli modem aplikuje zadané hodnoty, byla změřena přenosová rychlost obou směrů. Z obr. \ref{fig:rychlost_konfiguracni_soubor} je vidět, že  přibližná přenosová rychlost vzestupného směru je 3 Mbit/s a sestupného směru 70 Mbit/s. Modem využívá 8 kanálů v sestupném směru a 4 kanály ve vzestupném směru. To potvrzuje funkční parametry, které si modem převzal z konfiguračního souboru. 

\begin{figure}[htp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.90\textwidth]{obrazky/rychlost_konfiguracni_soubor.PNG}
	\caption{Modifikovaná přenosová rychlost vzestupného a sestupného směru  }
	\label{fig:rychlost_konfiguracni_soubor}
\end{figure}
\pagebreak


\section{Testování CMTS}\label{mod_format}
Plné otestování řídící jednotky proběhlo za pomocí 2 testerů od společnosti EXFO. Testování proběhlo v laboratoři, kdy CMTS byl připojen do Gigabitové sítě VUT. Z
obr. \ref{fig:schemaUlohy} je vidět schéma zapojení přístrojů, přístroje jsou propojeny za pomocí koaxiálního kabelu a krouceného páru. CMTS je připojen jedním Ethernet portem do VUT sítě a druhým Ethernet portem do testeru FTB-1 PRO. Sestupný a vzestupný směr je zapojen do slučovače, slučovač je propojen do rozbočovače, kde se signál dále rozděluje mezi dva modemy. Jeden modem je připojen k testeru FTB-1 a druhý modem je zapojen k počítači pro otestování přenosové rychlosti do Internetu. Podle zvolené měřící metody se zde testuje propustnost sítě, ztrátovost rámců, zpoždění a maximální jitter. Je kladen větší důraz na vsestupný směr,
vzhledem k tomu, že více klientů využívá jedno sdílené médium a je zde nutné přidělovat vysílací prostor. Modulace kanálu byla zvolena 16-QAM pro vzestupný směr a 256-QAM pro sestupný směr, tento druh modulace je nejvíce využíván v běžné praxi. Pro otestování modulačních formátů byla změřena propustnost kanálu pro každý formát, který je podporován do verze standardu DOCSIS 3.0.

\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.90\textwidth]{obrazky/schemaUlohy.pdf}
	\caption{Schéma zapojení testování CMTS}
	\label{fig:schemaUlohy}
\end{figure}

\pagebreak
\subsection{FTB-1/PRO tester}\label{tester}
FTB-1 je lehká kompaktní měřící platforma, která umožňuje technikům efektivně provádět dedikované testování optických a Ethernet sítí. Zařízení používá 
systém Windows a je možné se k zařízení připojit přes USB, WiFi, VPN a Bluetooth (přenos dat jako u normálního počítače). Pro měření Ethernet sítě se využívá modul NetBlazer, který v sobě obsahuje aplikace jako EtherSAM, Request for Comments 6349 (RFC) a Transmission Control Protocol (TCP) Throughput (tyto aplikace jsou využity při testování CMTS). Mezi použité rozhraní je zde možné najít RJ-45, Small form-factor pluggable transceiver (SFP, používá se hlavně pro optiku) a BNC pro koaxiální kabel. Přistroj je dotykový a každá aplikace obsahuje jednoduché GUI rozhraní. Vetšina dodávaných modulů pro FTB-1 jsou určena pro měření
optických tras. Pro využítí různých měřících metod, je nutné nastavit na obou platformách IP nastavení pro používané rozhraní.
Z obr. \ref{fig:FTB} je vidět, jak vypadá FTB-1 a FTB-1 PRO. 



\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/FTB.png}
	\caption{Zařízení FTB-1 a FTB-1 PRO}
	\label{fig:FTB}
\end{figure}

\subsection{Měřící metody}\label{testovaci_standard}
Při měření kvality DOCSIS sítě, se testovalo několik důležitých parametrů, které jsou: \cite{Parametry}

\begin{itemize}
	\item \textbf{Propustnost} (Propustnost je veličina, která udává jaké množství dat je možné v síti přenést za jednotku času. V reálné síti se tato veličina
	může měnit a síť musí na tuto změnu reagovat. Udává se v bitech za sekundu),
		\item \textbf{Zpoždění} (Zpoždění udává, jak dlouho trvá cesta paketu od odesílatele ke příjemci. Pro některé služby jako třeba videohovor je toto velice
		důležitý parametr, který nesmí přesáhnout 200 ms. Měří se v milisekundách),
			\item \textbf{Jitter} (Jitter vyjadřuje nežádoucí kolísání zpoždění, vyšší hodnota je nežádoucí pro některé služby jako je VoIP. Měří se v milisekundách).
			\item \textbf{Ztrátovost rámců} (Tento parametr indikuje přetížení sítě. Rámce jsou do sítě poslány maximální rychlostí a vyhodnocuje se počet zahozených rámců. Testuje se pro velikost rámce 64 až 1518 bytů. Ztrátovost je udávána v poměru odeslaných a přijatých rámců).			
\end{itemize} 


Testovací metody byly vybrány na základě toho, jaké parametry měří a jakým způsobem. Některé metody používají UDP protokol a jiné TCP protokol (zde se pracuje s TCP oknem). Vybrané měřící metody jsou následující: 
\begin{itemize}
	\item \textbf{EtherSAM} -- EtherSAM neboli ITU-T Y.1546 je testovací metoda pro IP/Ethernet sítě. Je to jediná standardní metoda, která umožňuje ověření služeb dohodnuté úrovně (SLA) v jednom rychlém testu s vyšším stupněm přesnosti. SLA je smlouva mezi poskytovatelem služeb a zákazníkem, kterému musí být garantováno zajištění minimální úrovně poskytovaných služeb. EtherSAM klade velký důraz na testování služeb v reálném čase. Síťový provoz lze klasifikovat do 
tří typů: datový, v reálném čase a s vysokou prioritou. Každý tento provoz je ovlivněn rozdílně parametry sítě. EtherSAM simuluje QoS služby a~testuje je v měřené síti. Provoz se dále dělí na: 
\begin{enumerate}
	\item CIR (Committed information rate) – Šířka pásma je garantovaná a musí být vždy k dispozici,
	\item EIR (Excess information rate) – Šířka pásma je větší než CIR, závislá na vytížení sítě. Tato šířka není garantováná,
	\item Odstavený provoz – Tento provoz je nad CIR/EIR a nemůže být poslán dál bez přerušení jiné služby.
\end{enumerate}

\item \textbf{RFC 6349} -- IETF RFC 6349 testuje propustnost sítě přes protokol TCP. TCP narozdíl od UDP přidává mechanismus, který zaručuje doručení dat ve správném pořadí. Aby mohlo dojít ke správnému potvrzování, používají se zde TCP buffery. Velikost TCP okna je zde konstantní. Tento test probíhá ve třech krocích: 
\begin{enumerate}
	\item Identifikuje maximální přenosovou jednotku (MTU), aby nedošlo k fragmentaci paketů. Maximální velikost rámce je 1518 bajtů.
	\item  Změří se obousměrné zpoždění (RTT), tedy doba, která uplnyne od vyslání signálu z jedné stanice na druhou a poté návrat zpátky k první stanici. Naměřené RTT očekává celou dobu měření stejné. Používá se zde konstantní velikost TCP okna.
	\item Samotný test TCP propustnosti, kdy se začnou posílat data s parametry, které byli naměřeny před tímto krokem. 
\end{enumerate}

\end{itemize}




\pagebreak
\subsection{Výsledky testů}\label{vysledek}
Při testování přenosové rychlosti obou kanálů do Internetu přes VUT síť, byla naměřena přenosová rychlost vzestupného směru 42,02 Mbit/s a sestupného směru 
371,83 Mbit/s. Při využití 256-QAM modulace u sestupného směru je maximální rychlost 50 Mbit/s na kanál. Použitý modem dokáže využít 8 kanálů v tomto směru, tedy maximální rychlost by měla dosahovat 400 Mbit/s. U vzestupného směru byla použita 16-QAM modulace, kde je maximální rychlost 20 Mbit/s na kanál. Modem dokáže využít pouze 4 kanály pro tento směr a maximální rychlost by měla dosahovat 80 Mbit/s. V tab. \ref{tab:table6} jsou zobrazeny výsledky pro změřené přenosové rychlosti k maximální přenosové rychlosti. Na obr. \ref{fig:internet} je změřená přenosová rychlost směrem do Internetu přes VUT síť s odezvou 13 ms.

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Tabulka přenosové rychlosti do Internetu}
\label{Prenosovarychlost}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Směr CMTS} & \textbf{Maximální přenosová rychlost, 1 kanál (Mbit/s)} & \textbf{Naměřená přenosová rychlost (Mbit/s)} & \textbf{Ztrátovost (\%)} \\ \hline
Sestupný směr & 50 & 371,83 & 7 \\ \hline
Vzestupný směr & 20 & 42,02 & 47 \\ \hline
\end{tabular}%
}
\label{tab:table6}
\end{table}

\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.80\textwidth]{obrazky/internet.PNG}
	\caption{Změřená přenosová rychlost přes VUT síť}
	\label{fig:internet}
\end{figure}



Ztráta 47 \% u vzestupného směru je způsobena využitím technologie slučování kanálů, která snižuje SNR a tím snižuje kvalitu linky a zároveň zvětšuje dobu odezvy. Dále také architekturou
vzestupného směru a směrováním paketů v síti. V konfiguračním souboru modemu by bylo možné nastavit různé druhy parametrů a~tím zvýšit celkovou přenosovou rychlost směru.

Pro měřící metodu EtherSAM byla otestována SLA pro přenos dat, videa a VoIP. Pro přenos dat bylo zvoleno 9 testů (od 1 Mbit/s po 500 Mbit/s s velikostí rámce 1518 bajtů), každý tento test měřil přenosovou rychlost, ztrátu rámců, maximální jitter a zpoždění. V tab. \ref{tabulkaethersam1} je vidět výsledek měření sestupného směru a v tab. \ref{tabulkaethersam2} výsledek vzestupného směru. U vzestupného směru dochází k zahazování rámců při testování přenosové rychlosti 70 Mbit/s a výše. Maximální přenosová rychlost byla naměřena 70 Mbit/s, tedy o 28 Mbit/s více než při přenosu dat do Internetu. U sestupného směru dochází k zahazování nad 400 Mbit/s. Maximální přenosová rychlost byla naměřena 398 Mbit/s, což je o 2 Mbit/s méně než maximální rychlost všech použítých kanálů.

\begin{table}[h]
\centering
\caption{EtherSAM test pro sestupný směr}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Testovaná propustnost (Mbps)} & \textbf{Naměřená propustnost (Mbps)} & \textbf{Jitter (ms)} & \textbf{Ztrátovost (\%)} \\ \hline
1                                     & 1                                    & 0,038                & 0                        \\ \hline
2                                     & 2                                    & 0,038                & 0                        \\ \hline
5                                     & 5                                    & 0,034                & 0                        \\ \hline
10                                    & 10                                   & 0,034                & 0                        \\ \hline
20                                    & 20                                   & 0,083                & 0                        \\ \hline
50                                    & 49,97                                & 0,233                & 0                        \\ \hline
100                                   & 99,97                                & 0,233                & 0                        \\ \hline
200                                   & 199,99                               & 0,234                & 0                        \\ \hline
500                                   & 398,89                               & 0,22                 & 20,15                    \\ \hline
\end{tabular}%
}
\label{tabulkaethersam1}
\end{table}
\begin{table}[h]
\centering
\caption{EtherSAM test pro vzestupný směr}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Testovaná propustnost (Mbps)} & \textbf{Naměřená propustnost (Mbps)} & \textbf{Jitter (ms)} & \textbf{Ztrátovost (\%)} \\ \hline
1                                     & 1                                    & 4,39                 & 0                        \\ \hline
2                                     & 2                                    & 5,31                 & 0                        \\ \hline
5                                     & 5                                    & 5,32                 & 0                        \\ \hline
10                                    & 10                                   & 6,50                 & 0                        \\ \hline
20                                    & 19,99                                & 7,08                 & 0                        \\ \hline
50                                    & 49,98                                & 6,31                 & 0                        \\ \hline
100                                   & 70,4                                 & 14,97                & 29,61                    \\ \hline
200                                   & 70,39                                & 17,01                & 64,79                    \\ \hline
500                                   & 70,38                                & 20,67                & 85,91                    \\ \hline
\end{tabular}%
}
\label{tabulkaethersam2}
\end{table}



Zpoždění bez ztráty rámců je v průměru okolo 15 ms, tento výsledek je vhodný pro přenos dat tak i pro VoIP. Při ztrátě rámců dochází k vysokému zvětšení zpoždění (200 ms) a tím vzniká síť, která je nevhodná pro různé druhy služeb. Na obr. \ref{fig:grafEtherSAM1} je vidět stoupající zpoždění při ztrátě rámců . Průměrný jitter u sestupného směru je 0,123 ms a u vzestupného směru mnohokrát větší až 9,68 ms. Mnohonásobně větší jitter v vzestupném směru je způsoben časovou procedůrou přidělování pásma. Oba parametry splňují požadované normy SLA. Testoval se také provoz HD videa a~VoIP služby s kodekem G.711. Z tab. \ref{VoipHD} je vidět, že otestované služby prošly testem a~splňují normy SLA.


\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/grafEtherSAM1.pdf}
	\caption{Závislost zpoždění na ztrátovosti rámců}
	\label{fig:grafEtherSAM1}
\end{figure}
\pagebreak

\begin{table}[h]
\centering
\caption{EtherSAM test HD videa a VoIP služby}
\resizebox{\textwidth}{!}{%

\begin{tabular}{|c|c|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Měřená služba} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Ztrátovost (\%)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Jitter (ms)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Zpoždění (ms)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Požadovaná propustnost (Mbit/s)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Verdikt testu}} \\ \hline
Video (HD)             & 0                                             & 7,61                                      & 16,57                                       & 10,592                                                        & prošlo                                      \\ \hline
VoIP (G.711)           & 0                                             & 3,2                                       & 11,11                                       & 0,126                                                         & prošlo                                      \\ \hline
\end{tabular}%
}

\label{VoipHD}
\end{table}

Metodou RFC 6349 došlo k měření propustnosti sítě (jiné parametry nedokáže naměřit). Tato metoda se ukázala jako nevhodná pro měření DOCSIS sítě a to z~důvodu, že používá konstantní velikost TCP okna (nalezne nejmenší RTT) a tím pádem měří nedostatečnou rychlost. Naměřené RTT bylo 7,839 ms a zvolené MTU je 1500 bajtů. Z tab. \ref{rfc6349} je vidět naměřená rychlost sestupného směru (142 Mbit/s) a vzestupného směru (61,5 Mbit/s). Propustnost s~konstantním oknem je velice nedostačující hlavně v sestupném směru. Efektivita TCP zobrazuje, kolik rámců muselo být přeposláno. 

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Naměřená propustnost přes RFC 6349}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Směr} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Velikost TCP okna (KiB)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Nastavená propustnost (Mbit/s)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Změřená propustnost (Mbit/s)}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Efektivita TCP (\%)}} \\ \hline
Vzestupný     & 898                                               & 1000                                                         & 61,5                                                       & 99,92                                             \\ \hline
Sestupný      & 898                                               & 1000                                                         & 142,3                                                      & 99,96                                             \\ \hline
\end{tabular}%
}

\label{rfc6349}
\end{table}
	\pagebreak		
Pro otestování TCP propustnosti s plnou rychlostí byla zvolena měřící metoda TCP throughput, která nepoužívá konstantní TCP okno. Snaží se najít nejvhodnější okno pro nalezení maximální dostupné propustnosti. Z tab. \ref{posledniMetoda} lze vidět, že největší propustnost (399,61 Mbit/s) je naměřena při TCP okně 2,582 MB. Při maximální naměřené rychlosti byl změřen parametr RTT, který vyšel 183 ms (při maximálním možném přenosu dochází ke zvýšení RTT). Bylo přeposláno 140 rámců a efektivita TCP vyšla přibližně 99,9 \%.

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Změřená propustnost přes TCP throughput}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{}                 & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Minimum}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Maximum}} & \multicolumn{1}{l|}{\textbf{Průměr}} \\ \hline
TCP propustnost (Mbit/s)  & 25,40                                 & 399,61                                & 251,90                               \\ \hline
Velikost TCP okna (Mbyte) & 0,0009                                & 2,582                                 &  -                                   \\ \hline
RTT (ms)                  & 6                                     & 183                                   & 42                                   \\ \hline
Počet rámců               & \multicolumn{3}{c|}{10252295}                                                                                        \\ \hline
Počet přeposlaných rámců  & \multicolumn{3}{c|}{140}                                                                                             \\ \hline                                                                         
\end{tabular}%
}

\label{posledniMetoda}
\end{table}

Ze všech používaných metod je EtherSAM nejvhodnější metoda pro měření DOCSIS sítě. Tato metoda je vhodná proto, že měří všechny důležíté parametry sítě za velice krátkou dobu. Výsledky měření jsou shrnuty v tab. \ref{výsledek měření}. Ztrátovost rámců byla nulová do té doby, než byla překročena maximální propustnost směrů. Zpoždění je v povoleném rozsahu pro různé služby (služby, které jsou náchylné na zpoždění jako VoIP) do té doby než dojde k zahazování rámců. Jitter v obou směrech je také v~povoleném rozsahu pro všechny druhy služeb (to stejné jako u zpoždění), vzestupný směr má jitter větší z důvodu sdíleného prostoru. Samotná propustnost směrů vychází blízko k maximální přenosové rychlosti sloučených kanálů, zvláště v sestupném směru. Při použití jiné modulační techniky, by se propustnost směrů měnila na větší nebo menší. Změřená DOCSIS síť vyhovuje pro nasazení v reálných podmínkách, ale je zde možné provést několik úprav pro zlepšení kvality sítě (zvětšení SNR kanálů, úprava konfiguračního souboru modemu a použití kvalitnějších zařízeních). 

\begin{table}[h]
\centering
\caption{Výsledky měření u měřících metod}
\resizebox{\textwidth}{!}{%
\begin{tabular}{|c|c|c|c|c|}
\hline
\textbf{Měřící metoda}  & \textbf{Propustnost (Mbps)} & \textbf{Zpoždění (ms)} & \textbf{Jitter (ms)}                                                      & \textbf{Ztrátovost (\%)} \\ \hline
\textbf{EtherSAM}       & 398/70                      & \textless{}15          & \begin{tabular}[c]{@{}c@{}}DS jitter 0,123 \\ US jitter 9,68\end{tabular} & 0                        \\ \hline
\textbf{RFC 6349}       & 142/61,5                    & neměří                 & neměří                                                                    & neměří                   \\ \hline
\textbf{TCP Throughput} & 399,61                      & 183 RTT                & neměří                                                                    & neměři                   \\ \hline
\end{tabular}%
}

\label{výsledek měření}
\end{table}
\pagebreak

Výsledky testování modulačních formátů jsou vidět na obr. \ref{fig:vzestupny_smer_format} pro vzestupný směr a obr. \ref{fig:Sestupny_smer_format} pro sestupný směr.
 Pro měření propustnosti byla vybrána měřící metoda EtherSAM a došlo k naměření maximální propustnosti 1 kanálu.   

U vzestupného směru došlo k naměření 3 modulačních formátů ze 4 (QPSK, 16-QAM, 64-QAM). Pro otestování toho, jak ovlivňuje šířka pásma propustnost, byl otestován modulační formát 64-QAM při použití šířký pásma 6,4 MHz, 3,2 MHz a 1,6 MHz. Z výsledků je vidět, že šířka pásma má větší vliv na propustnost než použitá modulace. 

U sestupného směru došlo k naměření 2 modulačních formátů ze 3 (64-QAM, 256-QAM). Šířka pásma se u sestupného směru nastavit nedá a používá se zde šířka pásma 8 MHz.


Testování modulace 1024-QAM u sestupného směru a 256-QAM u vzestupného směru nebyla možná z důvodu, že použitý modem v měření podporuje standard DOCSIS do verze 3.0. Tyto modulační formáty jsou možné použít až ve verzi DOCSIS 3.1.  

\pagebreak
\begin{figure}[t]
	\centering
		\includegraphics[width=0.88\textwidth]{obrazky/vzestupny_smer_format.pdf}
	\caption{Propustnost modulačních formátů (vzestupný směr)}
	\label{fig:vzestupny_smer_format}
\end{figure}

\begin{figure}[h]
	\centering
		\includegraphics[width=0.86\textwidth]{obrazky/Sestupny_smer_format.pdf}
	\caption{Propustnost modulačních formátů (sestupný směr)}
	\label{fig:Sestupny_smer_format}
\end{figure}



\chapter{Laboratorní úloha: Datová komunikace v DOCSIS síti}\label{lab_uloh}
\begin{center}
\textbf{\large Zadání}
\end{center}

Cílem úlohy je seznámit se s mezinárodním standardem Data Over Cable Service Interface Specification (DOCSIS) a nastavením vzestupného a sestupného směru v~zařízení Cable modem termination system (CMTS). Dále také propojit koaxiálním kabelem modem s rozbočovačem. Po dokončení konfigurace by měla být otestována přenosová rychlost směrem do Internetu přes modem a tím potvrdit funkční datovou komunikaci. \\
\begin{enumerate}
	\item Koaxiálním kabelem propojte modem s rozbočovačem.
	\item Seznámit se s CMTS a jeho nastavením.
	\item Nakonfigurovat použití 1 vzestupného a 1 sestupného kanálu a nastavit druh modulace.
	\item Otestovat přenosovou rychlost přes speedtest.
	\item Nakonfigurovat použití více kanálů a otestovat přenosovou rychlost.
\end{enumerate}
\begin{center}
\textbf{\large Vybavení laboratoře}
\end{center}
\begin{itemize}
	\item CMTS DAH100
	\item Cisco modem EPC3925
	\item PC; použití webového prohlížeče na konfiguraci CMTS; testování přenosové rychlosti přes speedtest
	\item Slučovač Alcad MM-407
	\item Rozbočovač FV 3
	\item Koaxiální kabel RG-6
\end{itemize}
\begin{center}
\textbf{\large Teoretický úvod}
\end{center}
DOCSIS je telekomunikační standard, který zajištuje jednoduché a levné řešení pro připojení k Internetu, přes existující sítě kabelové televize (CATV). Tento standard specifikuje pravidla pro obousměrné širokopásmové datové přenosy. Modemy používají vysokofrekvenční signály (RF) a transportují data přes hybridní opticko-koaxiální (HFC) infrastrukturu do CMTS. DOCSIS využívá asymetrickou datovou komunikaci, která je běžná u vysokorychlostního Internetu. Více klientů využívá jedno sdílené médium (nutno přidělovat vysílací prostor ve vzestupném směru, vzniká větší jitter).

Specifikace DOCSIS definuje dvě nejnižší vrstvy v OSI modelu, fyzickou a spojovou. Data v sestupném směru jsou zapozdřena do rámců MPEG-2, tyto rámce mohou obsahovat video a audio data, která jsou dekódována jako TV obraz a zvuk. Společně k tomu je možné přidat data, která se používají v počítačích. Díky tomu je možné přenášet počítačová data a televizní data přes jeden koaxiální kabel. V Evropě je používán Evropský standard EuroDOCSIS díky rozdílnému využití pásma mezi americkými a evropskými systémy. EuroDOCSIS umožňuje vyšší rychlost přenosu dat ve směru k zákazníkovi. [1]

Sestupný směr (download) použivá šířku pásma 8 MHz, což je jeden televizní kanál. Poskytovatel může umístit kanál ve frekvenčním rozsahu
od 54 až 860 MHz. Frekvenční rozsah může mít jiné hodnoty zvláště u sestupného směru,
záleží na parametrech sítě. Maximální přenosová rychlost záleží 
hlavně na použité modulaci kanálu. U sestupného směru se používá 64-QAM varianta s maximální rychlostí přibližně 30,34 Mbit/s nebo
256-QAM varianta s maximální rychlostí 42,88 Mbit/s (50 Mbit/s v EuroDOCSIS).

Vzestupný směr (upload) je umístěn v pásmu mezi 5 až 42 MHz a narozdíl od sestupného směru používá časový multiplex, Time division multiple access (TDMA).
Šířka pásma je možná od 0,2 do 6,4 MHz, výběr ovlivňuje maximální rychlost. U~vzestupného směru se používá  QPSK nebo 16-QAM modulace,
s použítím 6,4 MHz pásma je maximální rychlost 10,30 Mbit/s (QPSK). Modulace QPSK se využívá více vzhledem k tomu, že je odolnější
proti vnějšímu rušení, které je více nebezpečné pro vzestupný směr vzhledem k danému frekvenčnímu rozsahu.

Verze DOCSIS 3.0 přináší navýšení přenosové rychlosti za pomocí slučování kanálů. Sloučením několika kanálů do jednoho virtuálního se násobí přenosová rychlost 
jak vzestupného tak sestupného směru. Každý paket je označen pomocí CMTS a~poslán na jednom z kanálu, modem poté poskládá pakety pokud přišly ve špatném pořadí.
\\
\begin{center}
\textbf{\large CMTS}
\end{center}
Toto zařízení je většinou umístěno v hlavní stanici provozovatele CATV. Hlavním úkolem CMTS je modulace 
signálu ze vstupního rozhraní (Ethernet) na výstupní rozhraní, které je reprezentováno koaxiálním výstupem, tento směr je označován jako sestupný směr (download). Vzestupný směr (upload) je opak, kdy dochází k demodulaci signálu z koaxiálního rozhraní a signál je dále poslán na Ethernet rozhraní. Na obr. \ref{fig:dah1000} je možné vidět, jak 
takové zařízení vypadá.

U sestupného a vzestupného směru je důležité realizovat útlumové poměry odděleně, vzhledem k tomu, že oba dva směry používají jiné frekvenční pásma.
Oba dva směry se slučují do slučovače, poté se tento sloučený signál  dále sloučí s TV signálem (TV signál obvykle obsahuje 4 anténní vstupy, připojené do slučovače, přijímané signály nemají stejnou napěťovou úroveň, proto se zesilují v předzesilovači). Tento sloučený signál se poté rozděluje přes rozbočovač pro
více uživatelů. U uživatele se poté ještě používá rozbočovač pro rozdělení TV a internetového signálu. [2]

\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.65\textwidth]{obrazky/dah1000.png}
	\caption{Použitý CMTS v úloze}
	\label{fig:dah1000}
\end{figure}



\begin{center}
\textbf{\large Kabelový modem}
\end{center}
Kabelový modem je zařízení, které se hlavně stará o demodulaci analogového signálu na digitální a modulaci digitálního signálu na analogový. Pracuje hlavně na 
první a~druhé vrstvě OSI modelu. Modem je většinou brán jako externí zařízení, ale je možné mít modem ve formě PCI karty. Směrem k počítači se používá rozhraní Ethernet a~směrem k CMTS se využívá koaxiálního rozhraní. Ke konfiguraci zařízení je možné využít USB rozhraní a nebo Ethernet rozhraní. Pro správné fungování modemu
v~síti si modem stahuje konfigurační soubor z TFTP serveru pri inicializaci s~CMTS. Poskytovatel služeb vytváří soubor pro každý modem a jsou v něm nastavené údaje, které určují, jak se bude modem chovat v síti (přenosová rychlost vzestupného a~sestupného kanálu, kvalita služeb, centrální frekvence sestupného směru a další informace potřebné pro správné fungování). Na obr. \ref{fig:33} je vidět použitý modem v~úloze.


\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.70\textwidth]{obrazky/33.png}
	\caption{Použitý modem v úloze EPC3925}
	\label{fig:33}
\end{figure}

\pagebreak
\begin{center}
\textbf{\large Pracovní postup}
\end{center}
Na obr. \ref{fig:ZapojeniUlohy} je schéma zapojení úlohy. Počítač je k modemu připojen přes kroucený kabel, za pomocí DHCP služby je zde vytvořena lokální síť (192.168.0.0/24). Modemu je přidělena IP adresa od CMTS (obsahuje v sobě DHCP a TFTP službu) a modem je připojen koaxiálním kabel do rozbočovače. Rozbočovač je připojen ke slučovači a~slučovač je zapojen do sestupného a vzestupného směru CMTS. CMTS je připojen do WAN sítě (10.0.0.0/24) za pomocí krouceného kabelu a má nastavenou management IP adresu (10.0.0.80) pro jeho konfiguraci přes webový prohlížeč. Kabelový modem v úloze podporuje 8 kanálů v sestupném směru a 4 kanálů ve vzestupném směru. Při použití vyššího druhu modulace je důležité udržovat velký odstup signálu od šumu (SNR) kvůli chybovosti kanálu. 

\begin{figure}[htbp]
	\centering
		\includegraphics[width=0.85\textwidth]{obrazky/ZapojeniUlohy.pdf}
	\caption{Schéma zapojení úlohy}
	\label{fig:ZapojeniUlohy}
\end{figure}  
\pagebreak
\textbf{Bod zadání 1: Seznámení a nastavení CMTS}
\\

\begin{itemize}
	\item Na PC spusťte webový prohlížeč a zadejte IP adresu 10.0.0.80.
	\item Přihlašovací údaje CMTS jsou user: admin a heslo: admin a následně potvrďte.
	\item Prozkoumejte grafické rozhraní CMTS. Podívejte se do založky ADMINISTRATION a zjistěte, kde se nastavuje DHCP/TFTP služba a kde se nastavuje registrace modemů k CMTS.  
	\item V levém horním rohu zvolte ADMINISTRATION -> Channel configuration -> Downstream channels a nastavte použítí 
	1 z 16 kanálů (ostatní vypněte) s modulací QAM256 jako je na obr. \ref{fig:downstreamLaborka}. V Upstream channels nastavte použítí 1 ze 4 kanálů s~modulací ATDMA Medium Noise - QPSK (ostatní hodnoty neměnit) jako na obr. \ref{fig:upstreamLaborka}.
	\item Otestujte přenosovou rychlost obou směrů na adrese http://www.speedtest.net/. Při použití modulace QAM256 u sestupného směru s jedním kanálem by přenosová rychlost měla dosahovat přibližně 50 Mbit/s. U vzestupného směru s~použitou modulací QPSK a jedním kanálem by přenosová rychlost měla dosahovat 10 Mbit/s.
	
	\begin{figure}[htbp]
		\centering
			\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/downstreamLaborka.png}
		\caption{Nastavení sestupného směru (kanál a modulace)}
		\label{fig:downstreamLaborka}
	\end{figure}
	
	
	\begin{figure}[htbp]
		\centering
			\includegraphics[width=1.00\textwidth]{obrazky/upstreamLaborka.png}
		\caption{Nastavení vzestupného směru (kanál a modulace)}
		\label{fig:upstreamLaborka}
	\end{figure}
\end{itemize}
\pagebreak
\textbf{Bod zadání 2: Otestování slučování kanálů}
\\
\begin{itemize}
	\item Znovu bežte do nastavení kanálů a zapněte všechny ostatní kanály u vzestupného a sestupného směru. 
	\item Otestujte znovu přenosovou rychlost. Přenosová rychlost u sestupného směru by měla dosahovat 400 Mbit/s. 
	U vzestupného směru by přenosová rychlost měla dosahovat rychlosti 40 Mbit/s.
	\item V Downstream channels změňte druh modulace všech kanálů z QAM256 na QAM64. Otestujte přenosovou rychlost, a zjistěte co se změnilo. 
	\item V levém horním rohu klikněte na záložku MODEMS. Zde si rozklikněte využívaný modem a prohlédněte si, co vše se dá o modemu zjistit.
	\item Odhlašte se pomocí tlačítka LOGOUT v pravém horním rohu od CMTS. 
	\item Odpojte koaxiální kabel od modemu a rozbočovače.
\end{itemize}
\textbf{\large Doplňující otázky}
\\
\begin{enumerate}
	\item Jakým způsobem ovlivňuje modulace kanál a jaké typy digitální modulace jsou použity v CMTS? 
	\item K čemu slouží technologie slučování kanálů? 
	\item Proč vzniká větší jitter u vzestupného směru?
\end{enumerate}
\textbf{\large Seznam použité literatury}
\\
\begin{enumerate}
	\item \emph{Intro to DOCSIS Architecture, CM CMTS Protocol for Cable Modems: What is DOCSIS? Http://www.thegeekstuff.com [online]. HIMANSHU ARORA, 2012 [cit. 2017-11-12].}\(<\)\url{http://www.thegeekstuff.com/2012/05/docsis-introduction/}\(>\)
	\item \emph{Cable modem termination system: CMTS. In: Wikipedia: the free encyclopedia [online]. San Francisco (CA): Wikimedia Foundation, 2017 [cit. 2017-11-11].}	\(<\)\url{https://en.wikipedia.org/wiki/Cable_modem_termination_system}\(>\)
\end{enumerate}