#### Collapsed content

Toggleable via the navbar brand.

# Najznámejšie nástrahy sociálnych sietí

Zdroj: Pixabay

Síce môže priestor sociálnych sietí fungovať relatívne anonymne a neohraničene, naša neopatrnosť ohľadom ochrany súkromia môže často preniknúť do reálneho sveta. Nižšie sú uvedené niektoré z nepríjemností, na ktoré je pri zverejňovaní osobných údajov vhodné myslieť.

## 1. Hacking a ukradnutie účtu

Na sociálne siete ľudia často bez rozmyslu pridávajú osobné informácie, ktoré môžu útočníkom poskytnúť nápovedy k uhádnutiu ich hesla či bezpečnostných otázok. Môže ísť napríklad o informácie o tvojej základnej škole či domácom miláčikovi. Podvodníci tieto informácie často používajú na útoky prostredníctvom brute-force či sociálneho inžinierstva. Tvoje prihlasovacie údaje potom môžu predať na Dark Web-e.

## 2. Phishing na sociálnych médiách

Ak túto funkciu nemáš vypnutú v nastaveniach, správy ti môže posielať hocikto. Takto môžeš dostávať správy od podvodníkov, ktorý ti pošlú nebezpečný link. Phishing na sociálnych sieťach je forma online podvodu, kedy sa podvodníci snažia získať prístup k tvojim osobným údajom či účtom, za účelom finančného zisku. Podvody páchajú často prostredníctvom falošných účtov a webových stránok. Napríklad link, na ktorý klikneš, ťa môže presmerovať na falošnú stránku známej značky, ktorá vyzerá úplne rovnako ako tá dôveryhodná. Ty na ňu bez pomyslenia na podvod klikneš, vyplníš údaje z kreditnej karty a prídeš o financie.

## 3. Masívne zbieranie údajov vedúce k ukradnutiu identity

Ľudia zverejňujú na sociálnych sieťach obrovské množstvo osobných údajov. Nie sú si vedomí zásahu do ich súkromia a sociálnym sieťam slepo dôverujú. Ukradnutie identity sa týka miliónov ľudí ročne. K jeho realizácii chýba podvodníkom mnohokrát iba malé množstvo osobných údajov, ktoré bývajú často verejne dostupné na sociálnych sieťach. Môže za to nedostatočné vzdelanie, zvýšená dôvera v sociálne médiá, a tiež chýbajú štandardy upravujúce zbieranie dát. Ak to nie je nevyhnutné, vyhni sa zverejňovaniu rôznych citlivých údajov ako sú celé meno, dátum narodenia či rodné mesto.

## 4. Zneužívanie informácií o polohe

Aj keď môžeš mať pocit, že tvoja poloha nie je cennou informáciou, pri zmenách nastavenia súkromia dbaj na čo najstriktnejšie nastavenia lokalizačných údajov. Ak je tvoja aktuálna poloha spárovaná s ďalšími údajmi, spolu vytvárajú ešte presnejší profil. Lokalizačné údaje by mohli využívať aj skutoční zlodeji a stalkeri. Ak zločinec zistí, že práve nie si doma, mohol by ťa vykradnúť alebo sledovať až domov. Aj toto je dôvod, prečo niektorí ľudia z obavy o svoju bezpečnosť pridávajú fotky z dovolenky na internet až po návrate domov. Poloha sa z fotografie dá často zistiť aj bez jej samotného zadania. Preto si daj pozor to, či na fotografii ktorú chceš pridať nevidno identifikujúcu položku. Môže ísť napríklad o výhľad z okna, vchodové dvere, papierový dokument, číslo na občianskom preukaze alebo evidenčné číslo vozidla.

## 5. Podmienky, pod ktorými zverejníš informáciu teraz, sa môžu zmeniť

Pod anglickým pojmom známe „privacy loopholes” sú zmeny pravidiel a funkcií, ktoré môžu vyústiť do problémov v oblasti súkromia. Napríklad, informácie, ktoré si zdieľal/a v uzavretej skupine ľudí môžu byť bez tvojho vedomia zdieľané verejne, ak tvoji priatelia nepoužívajú rovnako striktné bezpečnostné nastavenia.

## 6. Doxing vedúci k emociálnemu či fyzickému ublíženiu

Doxing je proces odhaľovania osobných informácií na internete o osobách bez ich zvolenia. Môže ísť o informácie ako napríklad meno, adresa, telefónne číslo, detaily o zamestnaní či osobné fotografie. Takéto napadnutie súkromia môže vyeskalovať až do ukradnutia identity či obťažovania danej osoby, rodinného príslušníka či zamestnávateľa. Čím menej informácií o sebe verejne sprístupníš, tým menšia bude šanca, že takýto útok bude cielený na teba.

## 7. Kyberšikana a online obťažovanie

Emocionálna či fyzická šikana, ktorá pramení zo sociálnych sietí je problémom detí a tínedžerov, no často aj dospelých. Pojem kyberšikana označuje šikanovanie druhej osoby prostredníctvom informačných technológií. Typicky môže ísť o činnosti ako zastrašovanie, vydieranie, výsmech, urážanie, strápňovanie či vyhrážanie. Mnohokrát prichádza od neznámych ľudí z falošných účtov, preto je v prvom rade vhodné nastaviť svoj účet na súkromný, nepotvrdzovať podozrivé žiadosti a neodpovedať na správy od nedôveryhodných profilov.

Bojovať proti kyberšikane je náročná úloha. Ak ťa niekto takýmto spôsobom obťažuje, je vhodné si zadovážiť dôkazy a následne o tom povedať nejakej autorite. Môže ísť napríklad o rodičov či pedagogický zbor. Ak sa práve týmto ľuďom zveriť nechceš, možností je mnoho a nechať si pomôcť nie je hanba. Je tu pre teba linka dôvery, krízové centrum a polícia. Dotyčného môžeš nahlásiť prostredníctvom sociálnych sietí, na ktorých ťa obťažuje. Ak vidíš, že sa kyberšikana deje niekomu inému, skús sa s ním porozpávať a podať mu pomocnú ruku.

## 8. Neuveriteľné novinky za ktorými sa skrýva malvér

Pravdepodobne si ich už videl/a. Priam neuveriteľné či poburujúce titulné nadpisy Môže ísť o úmrtie celebrity či explicitné videá, ktoré majú ľudí nalákať na kliknutie na článok, vedúci ku kompromitácii počítača, účtu či finančnej krádeži. Ak nemáš správy od neznámych ľudí zakázané v nastaveniach, podvodníci ti môžu poslať nebezpečný link do správy. Často ide o správy, kedy sa ťa dotyčný/á pýta, či sa nachádzaš na fotografii/videu, na ktoré ti poslal/a odkaz. Falošné oznámenia o porušení autorských práv, prípadne falošné rozdávanie produktov od známych spoločností. Po kliknutí na odkaz môže byť tvoje zariadenie infikované malvérom alebo môžeš byť presmerovaný/á na stránku s falošným prihlasovacím formulárom, prostredníctvom ktorého ti po vyplnení údajov budú ukradnuté tvoje prihlasovacie údaje.

Čo je to malvér?

Pojem malvér (zo spojenia anglických slov malicious software = malware) označuje škodlivý kód či softvér, ktorý poškodí, zablokuje alebo odcudzí informácie z počítačového systému. Zahŕňa všetky druhy škodlivého softvéru vrátane vírusov, červov, ransomware, trójskeho koňa či bankového malvéra.