\chapter{Převodníky U/I a I/U}

\section{Popis jednoduchého převodníku}

Obvody jednoduchého převodníku převádí různé veličiny, tedy v našem případě napětí na proud a naopak~[1,~2]. Jak již z Ohmova zákona vyplývá, napětí a proud jsou neoddělitelné, tudíž převodník pouze určuje, která z těchto složek signálu je nositelem informace. Přenosová funkce převodníku se vyznačuje poměrem signálu výstupu ku vstupu. Dva jednoduché převodníky jsou znázorněny na Obr. 1.1\
\newline
\begin{figure}[!h]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.75]{obrazky/prevodniky4}
  \end{center}
  \caption{Blokové schéma a)napětí na proud~(U/I)~~~b)proud na napětí~(I/U)}
\end{figure}

\noindent Přenosová funkce pro převodník napětí na proud:
\begin{eqnarray}
K_1=\frac{I_{OUT}}{U_{IN}}
\end{eqnarray}
Přenosová funkce pro převodník proudu na napětí:
\begin{eqnarray}
K_2=\frac{U_{OUT}}{I_{IN}}
\end{eqnarray}\
\newpage
\section{Dělení převodníků}
Rozlišujeme převodníky podle použitých prvků (aktivní a pasivní) a~podle způsobu vedení signálu (symetrické a nesymetrické). Těmto typům se budeme věnovat v~následujících kapitolách.\

\subsection{Pasivní převodník}
Pasivní převodník obsahuje pouze pasivní součástky (typicky rezistor), jak je již zřejmé z~názvu. Tyto obvody se vyznačují především velmi jednoduchým zapojení s~jedním rezistorem, který je podle typu převodníku buďto v~sériovém zapojení (U/I) a~nebo v~paralelním zapojení (I/U) se zdrojem signálu(Obr. 1.2)~[1,~2]. Pro naše využití jsou tato zapojení nevhodná.\
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.8]{obrazky/pasivni22}
  \end{center}
  \caption{Pasivní převodník a)napětí na proud~(U/I)~~~b)proud na napětí~(I/U)}
\end{figure}

\noindent Pro převodník U/I platí:
\begin{eqnarray}
I_{OUT}=\frac{U_{IN}}{R}
\end{eqnarray}
Pro převodník I/U platí:
\begin{eqnarray}
U_{OUT}=R\cdot I_{IN}
\end{eqnarray}\

\subsection{Aktivní převodník}
Aktivní převodníky se využívají častěji, jelikož pasivní převodníky jsou často svými vlastnostmi nedostačující. Tyto převodníky obsahují pasivní součástky (rezistor, kapacitor), ale také jeden nebo více aktivních součástek (nejčastěji tradiční OZ). Výhodou těchto obvodů je jejich větší šířka pásma, lepší vstupní a~výstupní vlastnosti (impedance) a~také jejich přenos, který může dosahovat větší hodnoty jak jedna~[4]. Jednoduchý příklad těchto převodníků je znázorněn na Obr. 1.3\
\newline
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.8]{obrazky/aktivni1}
  \end{center}
  \caption{Aktivní převodník s operačním zesilovačem~(OZ) a)U/I~~~b)I/U}
\end{figure}

\noindent Pro převodník U/I platí:
\begin{eqnarray}
I_{OUT}=\frac{U_{IN}}{R}
\end{eqnarray}
Pro převodník I/U platí:
\begin{eqnarray}
U_{OUT}=-I_{IN}\cdot R
\end{eqnarray}\
\subsection{Nesymetrické obvody}
Nesymetrické vedení se vyznačuje jedním živým (signálovým) vodičem a druhým vodičem připojeným k~zemi. Nevýhodou těchto vedení je možnost velkého rušení signálu, přičemž ochranu před tímto rušením je pouze stínění vodiče. V~audiotechnice při takovémto vedení vzniká brum a~šum~[26]. Zjednodušené zapojení s~tímto vedení je znázorněn na Obr.~1.4
\newline
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.9]{obrazky/nesymetricke}
  \end{center}
  \caption{Zjednodušené zapojení nesymetrického vedení signálu a)napěťové   b)proudové}
\end{figure}

\newpage
\subsection{Symetrické obvody}
Symetrické obvody využívají typicky dva signálové vodiče a~jednoho vodiče, který je vztažený k~zemi. Tyto dva signálové vodiče nesou stejnou informaci (stejný průběh), ale s~opačnou fází signálu, tedy posunutou o~180° a~nebo je přenášená informace dána rozdílem těchto dvou signálů. S~těmito obvody se můžeme setkat například v~audiotechnice, přenosové a~video technice~[5,~4]. Zjednodušené zapojení symetrického obvodu je na Obr.~1.5\

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.9]{obrazky/symetricke}
  \end{center}
  \caption{Zjednodušené zapojení symetrického vedení signálu a)napěťové ~~b)proudové}
\end{figure}


\noindent Symetrické napětí:
\begin{eqnarray}
U=U_1-U_2
\end{eqnarray}
Symetrický proud:
\begin{eqnarray}
I=I_1-I_2
\end{eqnarray}

\chapter{\large Vlastnosti obvodů v proudovém módu}
\section{Proudový mód}
Obvod pracující v proudovém módu se vyznačuje proudovým vstupem a~proudovým výstupem tohoto daného obvodu. To znamená, že na vstupních a~výstupních svorkách je sledována velikost proudu. Jeho velkou výhodou je velká šířka frekvenčního pásma, velký dynamický rozsah a~nižší spotřeba zapříčiněná možností využití nižších napájecích napětí~[3,~26]. Jak již bylo uvedeno v~úvodu práce, tyto obvody mají velkou nevýhodu a~to takovou, že neexistují měřicí přístroje, které by dokázaly změřit proudové buzení signálu. Proto je u~takových obvodů nutné použití převodníků napětí na proud a~proudu na napětí.\

\section{Měřitelné parametry}
\subsection{Šířka pásma (Bandwidth)}
Šířka pásma je frekvenční rozsah obvodu, při kterém je obvod schopen plnit svoji funkci~[27,~3]. Šířka pásma se určuje ze souvislého intervalu frekvencí, který je vymezen horním a~dolním mezním kmitočtem. Rozdíl těchto frekvencí je šířka pásma a~je dána poklesem o~-3~dB v~případech, kdy má průběh charakter filtru typu dolní propust~[3], což je u~nejrůznějších provedeních velmi častý případ. Příklad dolní propusti se znázorněnou šířkou pásma na Obr.~2.1\
\newline
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=1.5]{obrazky/sirkapasma}
  \end{center}
  \caption{Graf šířky pásma}
\end{figure}


\subsection{Vstupní a výstupní impedance}
Impedance je nedílnou součástí aktivních prvků. V ideálním případě by pro proudový mód byla vstupní impedance nulová a~výstupní impedance nekonečně velká. Bohužel tohoto nelze dosáhnout, a~tak bývá vstupní impedance v reálných obvodech v řádech desítek až stovek ohmů a~u~výstupní impedance v~řádech maximálně stovek kiloohmů. Vstupní i~vstupní impedance z~velké míry ovlivňuje kmitočtové vlastnosti obvodů a~především možnost jejich reálného použití. Hodnota impedance je ovlivňována parazitními vlastnostmi obvodů a~to jak u~vstupních, tak i~u~výstupních impedancí. Tyto parazitní vlastnosti jsou významné především ve vysokých kmitočtech, kde jejich vliv nelze zanedbat~[3,~28].\

\subsection{Rychlost přeběhu}
Je to hodnota na výstupu aktivního prvku, která udává maximální rychlost změny hodnot napětí za jednotku času. Tato hodnota by z ideálního hlediska měla být nekonečně velká. V reálných zapojeních bývá řádově v tisících voltech za mikrosekundu~[3]. Obrázek znázorňující rychlost přeběhu signálu je na Obr.~2.2\
\newline
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=1.4]{obrazky/prebeh}
  \end{center}
  \caption{Znázornění rychlosti přeběhu a)ideální~~~b)reálný}
\end{figure}

\noindent Rovnice rychlosti přeběhu:
\begin{eqnarray}
Rychlost~přeběhu~=\frac{dU}{dt}
\end{eqnarray}

\newpage
\subsection{Potlačení souhlasného rušení (CMRR)}
Tento parametr diferenčních aktivních prvků se zabývá potlačením souhlasných rušivých signálů v obvodu. Jeho tendence je odmítnout vstup signálu obou vstupních vodičů. Pro ideální prvek by CMRR mělo být rovno nekonečnu. V~reálu se tato hodnota pohybuje až v~desítkách decibelů~[19,~3].\

\chapter{Měření obvodů v proudovém módu}
\section{Měření nesymetrických obvodů}
Nesymetrické obvody jsou specifické jedním vstupním a~jedním výstupním signálovým vodičem, který je vztažen k zemi. Pro obvody pracující v proudovém módu je nutné použití převodníků. Z~důvodu použití napěťového zdroje a možnosti snímat pouze napětí bude nutné použití dvou převodníků, převodník napětí na proud a~proud na napětí. Převodník U/I zařadíme za budící zdroj harmonického signálu a~to před měřený kmitočtový filtr. Převodník I/U je zařazen mezi kmitočtovým filtrem a~měřicím přístrojem na konci obvodu. Tyto převodníky by neměly nijak ovlivňovat měřený kmitočtový filtr, což v praxi znamená, že jejich přenos by měl být v~co nejmenším pásmu jednotkový a~neměl by mít vliv ani na fázi měřeného signálu~[4,~5]. Blokové schéma pro měření nesymetrických obvodů je na Obr.~3.1.\
~\
~\
~\
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.65]{obrazky/nesymblok1}
  \end{center}
  \caption{Blokové schéma měření nesymetrických obvodů}
\end{figure}

\newpage
\section{Měření symetrických obvodů}
Symetrické (diferenční) obvody pracující v proudovém módu mají narozdíl od nesymetrických obvodů dva vstupy signálu a~dva výstupy. Proto je nutné použití převodníků, které dokáží převést vstupní napětí z~nesymetrického zdroje na diferenční proud pro vstup diferenčního obvodu a~naopak pro výstup diferenčního obvodu převést z~diferenčních proudů na jedno výstupní napětí~[4,~5]. Blokové schéma pro měření symetrických obvodů je na Obr.~3.2.\
~\
~\
~\

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.65]{obrazky/symblok1}
  \end{center}
  \caption{Blokové schéma měření symetrických obvodů}
\end{figure}

\chapter{Vybrané typy převodníků}
Pro simulace bude nutné vybrat z~dostupné literatury [5,~24,~25] vhodná zapojení, případně navrhnout zapojení vlastní. Tato zapojení budou obsahovat aktivní prvky v podobě dostupných operačních zesilovačů, ale i~dalších aktivních prvků. Jednotlivé typy použitých zesilovačů představuje kapitola 5.\

\section{Řešení převodníku napětí na diferenční proud}
Převodník napětí na diferenční proud nám bude převádět jedno vstupní napětí na dva výstupní diferenční proudy. Toho lze dosáhnout pomocí dvou transkonduktančních zesilovačů popřípadě jednoho konvejoru, který nám přímo převede napětí na diferenční proud. Druhou variantou budou obvody, které se budou skládat z~převodníku jednoho vstupního napětí na dvě výstupní napětí a~z~toho tyto dvě výstupní napětí převedeme dalšími převodníky zvlášť na proudy.\

\subsection{Přímý převodník napětí na diferenční proud}
Takovéto převodníky jsou jednoduché na konstrukci. Neobsahují mnoho pasivních součástek a~je zde velmi jednoduché nastavení přenosu signálu (Obr~4.1 a~4.2). Výstupní proudy I\scriptsize OUT1\normalsize ~a~I\scriptsize OUT2\normalsize ~jsou navzájem fázově posunuty o~180°.\

\subsubsection{Převodník s využití dvou aktivních prvků CCII}

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.8]{obrazky/2OTA1}
  \end{center}
  \caption{Převodník napětí U\scriptsize IN\normalsize ~na diferenční proudy I\scriptsize OUT1\normalsize ~a~I\scriptsize OUT2\normalsize ~se dvěma CCII}
\end{figure}
\newpage
\subsubsection{Převodník s využitím proudového konvejoru}

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.7]{obrazky/CCII1}
  \end{center}
  \caption{Převodník napětí U\scriptsize IN\normalsize ~na diferenční proudy I\scriptsize OUT1\normalsize ~a~I\scriptsize OUT2\normalsize ~s využitím proudového konvejoru}
\end{figure}

\subsection{Převodníky napětí na diferenční napětí}
\subsubsection{Převodník napětí na diferenční napětí s použitím dvou prvků CFA}
Převodník napětí na diferenční napětí s~použitím dvou prvků CFA je známo z~doby, kdy nebyly příliš dostupné zesilovače s~diferenčními výstupy. Zapojení vybráno z~literatury~[20] pro své dobré vlastnosti, kde lze nalézt i~experimentální výsledky. Zapojení na Obr.~4.3\

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.45]{obrazky/2CFA}
  \end{center}
  \caption{Převodník napětí U\scriptsize IN\normalsize ~na diferenční napětí U\scriptsize OUT1\normalsize ~a~U\scriptsize OUT2\normalsize ~se dvěma CFA}
\end{figure}

\newpage
\subsubsection{Převodník napětí na diferenční napětí s~použitím plně diferenčního zesilovače}
Dalším zapojením pro převod napětí na diferenční napětí je převodník s~plně diferenčním zesilovačem CFA. Tento plně diferenční proudový zesilovač převede vstupní nesymetrické napětí na výstupní diferenční napětí. Toho dosáhne přivedením kladného napětí na neinvertující vstup a připojením země na invertující vstup. S~tímto zapojením se dá velmi lehko pracovat a~postačí nám pro naše účely. Výhodou tohoto obvodu je shodný průběh přenosu diferenčních napětí na výstupu převodníku. Zapojení na Obr.~4.4\

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.8]{obrazky/CFAdif1}
  \end{center}
  \caption{Převodník napětí U\scriptsize IN\normalsize ~na diferenční napětí U\scriptsize OUT1\normalsize ~a~U\scriptsize OUT2\normalsize ~s~diferenčním zesilovačem}
\end{figure}

\subsection{Převodníky napětí na proud}
Pro tyto převodníky napětí na proud je možno využít transkonduktanční zesilovač~[7,~8,~9], nebo proudové konvejory CCII. Jedná se o~jednoduché zapojení, které je možné využít pro převod nediferenčního napětí na proud a~to v~našem případě tak, že se připojí na každou větev z~převodníku napětí na diferenční napětí, kde následně pracuje už jen s~nesymetrickým signálem. Tento převodník na Obr.~4.5\

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.8]{obrazky/OTA1}
  \end{center}
  \caption{Převodník napětí U\scriptsize IN\normalsize ~na proud I\scriptsize OUT\normalsize}
\end{figure}
\newpage
\section{Převodníky diferenčního proudu na napětí}
Převodníky diferenčního proudu na napětí pracují na stejném principu jako převodníky opačné, tudíž převádí symetrické proudy na nesymetrická napětí. Vybrána byla tři zapojení, která budou následně simulována.\

\subsection{Převodník s využitím tří prvků CCII}
Pro tento převodník diferenčních proudů na napětí jsou využity tří prvky CCII, přičemž dva z~nich jsou zapojeny v sérii na jedné z~větví diferenčního signálu a~třetí je na druhé větvi diferenčního signálu. Na rezistoru R1 se signály odečtou a~převedou na nediferenční napětí. Při tomto zapojení je nutné využití bufferu pro správné nastavení přenosu signálu a~především kvůli impedančnímu přizpůsobení výstupu převodníku. Zapojení na Obr.~4.6\
\newline
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.5]{obrazky/Idif3OTA1}
  \end{center}
  \caption{Převodník diferenčního proudu I\scriptsize IN1\normalsize ~a~I\scriptsize IN2\normalsize ~na napětí U\scriptsize OUT\normalsize ~pomocí tří CCII}
\end{figure}

\newpage
\subsection{Převodník s~využitím tří prvku CFA}
Zapojení pro převodník s~využitím tří prvků CFA bylo vybráno z literatury~[5]. Funkce tohoto převodníku je taková, že v~levé části obvodu je připojen operační zesilovač, který převádí jednoduchý proud na napětí a~tato převedená napětí z~obou diferenčních větví se následně rozdílovým zesilovačem převedou na jednoduchá napětí na výstupu. Zapojení na Obr.~4.7

\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.6]{obrazky/3CFA}
  \end{center}
  \caption{Převodník diferenčního proudu I\scriptsize IN1\normalsize ~a~I\scriptsize IN2\normalsize ~na napětí U\scriptsize OUT\normalsize ~se třemi CFA}
\end{figure}

\subsection{Převodník s využitím jednoho prvku CFA}
Převodník s~využitím jednoho prvku CFA byl vytipován z~literatury~[25]. Tento převodník převede přímo výstupní diferenční proud měřeného kmitočtového filtru na vstupní nesymetrické napětí pro měřící přístroj. Převodník na Obr.~4.8
\begin{figure}[!ht]
  \begin{center}
    \includegraphics[scale=0.7]{obrazky/1CFA}
  \end{center}
  \caption{Převodník diferenčního proudu I\scriptsize IN1\normalsize ~a~I\scriptsize IN2\normalsize ~na napětí U\scriptsize OUT\normalsize ~s~jedním CFA}
\end{figure}

\chapter{Použité aktivní prvky}
\section{OTA}
Operační transkonduktanční zesilovač je využíván pro převod napětí na proud. Tento prvek bude využíván jak při samotném převodu napětí na proud, tak i~pro převod nesymetrického napětí na diferenční proud, a~také na převod symetrického proudu na nesymetrické napětí. Obvody, jež budu testovány, jsou OPA615, OPA860 a~OPA861. Svojí funkcí představují proudové konvejory druhé generace, i~když jsou komerčně označovány jako OTA.\

\subsection{Texas Instruments OPA615}
OPA615 je špičkový transkonduktanční zesilovač s~velmi dobrou šířkou pásma, obsahující navíc vzorkovací komparátor, jež při našem použití nebudeme využívat~[7]. Obvod má následující základní parametry:\

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud kolektoru - 18 mA
\item Šířka pásma - 770 MHz
\item Rychlost přeběhu - 2500 V/\mikro s
\end{itemize}\

\subsection{Texas Instruments OPA860 a OPA861}
Obvody OPA860 a OPA861 pracují na stejném principu a~mají stejné vlastnosti~[8,~9]. Jejich rozdíl je v~tom, že obvod OPA860 navíc obsahuje napěťový sledovač.Parametry obou obvodů:\

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud kolektoru - 10 mA
\item Šířka pásma - 470 MHz
\item Rychlost přeběhu - 900 V/\mikro s
\end{itemize}\

\newpage
\section{CFA (Current Feedback Amplifier)}
CFA jsou operační zesilovače s~proudovou zpětnou vazbou. Od tradičních operačních zesilovačů s~napěťovou zpětnou vazbou (VFA) se liší především vyšší rychlostí přeběhu a větší šířkou pásma. U~těchto CFA je běžná šířka pásma větší než 1~GHz. Jsou používány především ve vysokofrekvenčních aplikacích. V~následujících kapitolách jsou popsány použité druhy a~jejich vlastnosti.

\subsection{Analog Device AD8000}
AD8000 je vysokofrekvenční operační zesilovač firmy Analog Device~[10].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 100 mA
\item Šířka pásma - 1500 MHz
\item Rychlost přeběhu - 4100 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -54 dB
\end{itemize}\

\subsection{Analog Device AD8001}
Obvod AD8001 má nižší šířku pásma, ale také menší spotřebu~[11]. Parametry uvedeny níže.

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální na výstupu - 70 mA
\item Šířka pásma - 880 MHz
\item Rychlost přeběhu - 1200 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -54 dB
\end{itemize}\

\subsection{Analog Device AD8011}
Z parametrů nejslabší testovaný zástupce od firmy Analog Device~[12]. Vyznačuje se taktéž nízko spotřebou.

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 60 mA
\item Šířka pásma - 400 MHz
\item Rychlost přeběhu - 3500 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -57 dB
\end{itemize}\

\subsection{Texas Instruments OPA695}
Obvod OPA695~[13] se vyznačuje podobnými vlastnostmi jako níže uvedený THS3201.

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 120 mA
\item Šířka pásma - 1700 MHz
\item Rychlost přeběhu - 4300 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -56 dB
\end{itemize}\

\subsection{Texas Instruments THS3201}
Obvod THS3201~[14] má druhé nejlepší vlastnosti ze všech testovaných obvodů hned po obvodu jemu podobném THS3202.

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 115 mA
\item Šířka pásma  1800 MHz
\item Rychlost přeběhu - 10500 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -71 dB
\end{itemize}\

\subsection{Texas Instruments THS3202}
Jedná se o~duální (čip obsahuje dva stejné obvody) obvod s~podobnými vlastnostmi jako právě THS3201, ale o~něco málo větší šířkou pásma~[21].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 115 mA
\item Šířka pásma  2000 MHz
\item Rychlost přeběhu - 9000 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení - -71 dB
\end{itemize}\

\subsection{Intersil EL5167}
Operační zesilovač EL5167 od firmy Intersil. Vlastnostmi uvedenými níže~[15].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 160 mA
\item Šířka pásma - 1400 MHz
\item Rychlost přeběhu - 6000 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení  -57 dB
\end{itemize}

\section{Plně diferenční proudové zesilovače}
Plně diferenčních proudových zesilovačů lze využít pro převod jednoduchého napětí na diferenční. Tohoto dosáhneme připojením vstupního napětí na neinvertující vstup a~přivedením země na invertující vstup zesilovače, jak bylo názorně uvedeno na Obr.~4.4. Při tomto zapojení se na výstupu zesilovače vytvoří diferenční napětí. Typy vybraných zesilovačů jsou uvedeny níže i~s~jejich vlastnostmi.

\subsection{Analog Device AD8132}
Dle parametrů z~katalogového listu nejhorší testovaný plně diferenční zesilovač AD8132 díky nízké šířce pásma a~malé rychlosti přeběhu~[16].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 70 mA
\item Šířka pásma - 350 MHz
\item Rychlost přeběhu - 1200 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení  -70 dB
\end{itemize}\

\subsection{Analog Device ADA4927}
Zesilovač ADA4927 se vyznačuje velkou šířkou pásma a~dostačující rychlostí přeběhu~[17].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-5 V
\item Maximální proud na výstupu - 65 mA
\item Šířka pásma - 2300 MHz
\item Rychlost přeběhu - 5000 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení  -93 dB
\end{itemize}\

\subsection{Texas Instruments THS4511}
Dalším testovaným plně diferenčním zesilovačem je THS4511 s~podobnými vlastnostmi jako ADA4927 při bohužel vyšší spotřebě~[18].

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-2,5 V
\item Maximální proud na výstupu - 200 mA
\item Šířka pásma - 1600 MHz
\item Rychlost přeběhu - 4900 V/\mikro s
\item Potlačení souhlasného rušení  -90 dB
\end{itemize}\

\section{Proudový konvejor CCII +/-}
Jedná se o~obvod diferenční proudový konvejor druhé generace s označením CCIIPN. Je to obvod s velmi univerzálním využitím, bohužel s poměrně malou šířkou pásma~[22]. Jeho základní dostupné parametry jsou následující:

\begin{itemize}
\item Napájecí napětí - +/-1,65 V
\item Maximální proud na výstupu - 1 mA
\item Šířka pásma - 44 MHz
\end{itemize}\