Posudek vedoucího
Veselý, Michal
Během práce se diplomantka obeznámila s problematikou světelných dozimetrů, tvořených
fotocitlivými kompozicemi nanášených v tenké vrstvě na polymerní nosič. Během práce
se seznámila s novými ovrstvovacími technikami, technikami měření odrazových VIS spekter.
Naměřená data samostatně zpracovávala, vyhodnocovala a dokázala z nich vyvodit správné
závěry. Diplomantka pracovala samostatně na zadaném úkolu.
Dílčí hodnocení
Kritérium |
Známka |
Body |
Slovní hodnocení |
Splnění požadavků zadání |
B |
|
|
Studium literatury a její zpracování |
C |
|
|
Využití poznatků z literatury |
C |
|
|
Kvalita zpracování výsledků |
B |
|
|
Interpretace výsledků, jejich diskuse |
C |
|
|
Závěry práce a jejich formulace |
C |
|
|
Využívání konzultací při řešení práce |
B |
|
|
Celkový přístup k řešení úkolů |
B |
|
|
Posudek oponenta
Klusoň, Petr
Historické předměty vyžadují dodržování určitého světelného režimu. Jejich uskladnění,
podmínky archivace i krátkodobého, případně dlouhodobého muzejního vystavení, jsou
vázány na znalost světelné expoziční historie. K monitorování se používá řada systémů
a aparátů, které poskytují spektrum informací. Je třeba zdůraznit, že podobné pozornosti
se těší jen zlomek historických předmětů. Při obrovském množství stále se rozšířujících
sbírkových fondů, například z oblasti starých a starších tisků, je jasné, že monitorovací
elementy musí být velmi levné, velmi jednoduché, avšak postačí, aby byly jen přibližně
přesné, vzhledem k typicky dlouhé době uskladnění. Navíc nesmějí vykazovat žádný negativní
vliv na samotné archiválie nebo umělecké předměty. Samotné musí být taktéž dostatečně
stabilní, aby mohly svou funkci spolehlivě plnit odpovídající dobu.
Předložená práce je na mimořádně vysoké úrovni a to jak obsahově tak formálně. Jde
o vyzrálé vědecké dílo, které si zaslouží pozornot širší odborné obce. Dle mého soudu
slečna diplomantka svou vědeckou a výzkumně vývojovou prací značně přispěla k řešení
této zajímavé problematiky. Práci jednoznačně DOPORUČUJI k obhajobě a hodnotím ji
nejvyšším klasifikační stupněm A.
K práci mám tyto poznámky a podněty (náměty) pro diskusi:
Dílčí hodnocení
Kritérium |
Známka |
Body |
Slovní hodnocení |
Splnění požadavků zadání |
A |
|
|
Logické členění práce |
A |
|
|
Kvalita zpracování výsledků |
A |
|
|
Interpretace výsledků, jejich diskuse |
A |
|
|
Využití literatury a její citace |
B |
|
|
Úroveň jazykového zpracování |
B |
|
|
Formální úroveň práce – celkový dojem |
A |
|
|
Závěry práce a jejich formulace |
A |
|
|
Otázky
- 1. Předpokládáte zavedení ISO norem pro studované detekční systémy?
- 2. Jak v tomto případě řešit standardizaci?
- 3. Je standardizace možná vzhledem ke značné odlišnosti v typech chráněných materiálů?
A to nejenom ve smyslu samotného materiálu. Papír z 18. století se bude jistě chovat
jinak než papír ze století 14. Totéž bude platit pro fotografické materiály, textílie
apod.
- 4. Jaké jsou jednoznačné výhody studovaných materiálů oproti tzv. modré vlně?
- 5. Je termín "slušná světlostálost" opravdu odborně používaný. Pokud ano, dotaz zní,
co by tedy byla "neslušná světlostálost"?
- 6. Jak zajistit v praxi reprodukovatelné umístění dozimetru typu LightCheck? Je to
vůbec možné opět u odlišných předmětných památek?
- 7. Je monitorována a eliminována jiná úroveň osvětlení v různých částech dozimetru?
Jak byla určena minimální potřebná plocha pro dozimetrický proužek? Byl proveden odpovídající
test? Pokud nikoliv, jak by podobný test měl být uspořádán?
- 8. Nebylo by vhodné sbírat data pomocí několika proužků v různých pozicích v rámci
jediného uměleckého artefaktu a pak hodnoty průměrovat?
- 9. Nerozumím větě "Pro teplotu 25 °C se zdá, že proces stárnutí vykazuje téměř lineární
chování." Buď lineární chování vykazuje nebo nikoliv. Proč by se to mělo zdát?
- 10. Pokud by se exaktně vyhodnotila odezva proužku při různých teplotách, bylo by
možné z těchto grafů vyhodnotit korekční (linearizační) faktor.
- 11. Dalo by se linearity dosáhnout u vyšších teplot změnou koncentrací v detekčních
sloučeninách? Pokud bychom zvažovali běžné kinetické rovnice, za určitých okolností
asi ano. Jaký je váš názor?
- 12. Opravdu není možné alespoň naznačit, jaké molekuly se skrývají pod termíny Modré
barvivo
Růţové barvivo ...... ?
- 13. Totéž pro laky?
- 14. Jaké jsou viskozity používaných laků a finálních tiskových kompozic?
- 15. Mají tyto kompozice tixotropní vlastnosti? Pokud ano, jaká omezení (nebo výhody?)
tato skutečnost může přinášet?
- 16. Prosím o fyzikálně chemické vysvětlení následujícího tvrzení: "Bylo potřeba nechat
připravené kompozice déle ve tmě a déle je ponechat v ultrazvuku, aby došlo k dokonalému
rozpuštění, zejména modrého barviva."
- 17. Proč nebyly nanesené kompozice sledovány také pomocí SEM? Morfologie povrchu může
patřit mezi stěžejní parametry ovlivňující jejich praktickou funkčnost. Jaká je povrchová
drsnost? Lze hovořit o porositě finálního tenkovrstvého povrchu? Pokud ano, jak je
to s dostupností světla na jeho povrchu?
- 18. Byl dozimetr již prakticky testován?
- 19. Neměl by být dozimetr navrhován, nebo alespoň dostupný, pro podstatněji širší
spektrum používaných světelných zdrojů? Jakým způsobem lze objektivně prokázat reprodukovatelnou
funkčnost za zřejmě velmi odlišných osvětlovacích podmínek? Neměl by být dozimetr
již součástí návrhu osvětlení, například interiérů archivních hal apod.?