LAPEŠ, J. Možnosti proluky – třída Kapitána Jaroše [online]. Brno: Vysoké učení technické v Brně. Fakulta architektury. 2023.
Student reaguje na zadání návrhem městské tržnice, která svojí hmotou přemosťuje vzniklou proluku. Z urbanistického hlediska zpřístupňuje vnitroblok směrem k městskému divadlu, ale s veřejným prostorem ve smyslu potenciálního využití pro pořádání sezónních trhů dále výrazněji nepracuje. Dispoziční řešení samotné tržnice je jednoduché, zajímavé je propojení objektu světlíky a završení hmoty skleníkem. V celkovém pojetí mi chybí snaha o propojení s veřejným životem, zejména prověření alternativního využití pro jiné účely (například pro konání příležitostných společenských akcí). Konstrukční řešení je jednoduché, výraz budovy vnáší do historické zástavby industriální prvky, které bych si osobně dokázala představit v jemnějším provedení. Ale to je otázka osobního nastavení a vkusu. Výsledné grafické pojetí je přehledné, nicméně plný potenciál návrhu se nepodařilo zcela odprezentovat. Práci doporučuji k obhajobě.
Kritérium | Známka | Body | Slovní hodnocení |
---|---|---|---|
Přístup studenta ke zpracování | A | Student pracoval se zájmem a zaujetím; vzhledem k bakalářskému projektu bych jen ocenila větší samostatnost při řešení dílčích problémů. |
Z koncepčního hlediska jde o průměrný projekt, který by po dopracování provozních vztahů a architektonické formy líp vyjadřoval původní autorův záměr. Autor potřebuje získat víc zkušeností v oblasti navrhování a pracování s kontextem, aby byl výsledek víc přesvědčivý.
Kritérium | Známka | Body | Slovní hodnocení |
---|---|---|---|
Urbanistické řešení | B | Zastavění proluky v uceleném obytném bloku jednoduchým doplněním hmot nepůsobí zvlášť rušivým dojmem. Reakce objemu na výškovou hladinu sousedních domů je logická, stejně tak respektování uliční čáry. Objekt svým objemem dané území neruší, klidně by ale hmotové řešení mohlo být více odvážné. Uspořádání inženýrských sítí do kolektoru vidím jako nákladnou investicí zejména pro stavbu tohohle charakteru. Za zmínku by určitě stálo více ukázat řešení vnitřního dvora a navazující třídy Kapitána Jaroše. | |
Provozní řešení | C | Koncept vícepatrové tržnice na malé ploše se může jevit jako lákavá myšlenka, avšak z ekonomicko-provozního hlediska je to náročné řešení. Projekt z hlediska provozu obsahuje vícero kolizních míst, v parteru se zásobováním, nebo u střešní terasy a skleníku. Jednotlivá patra mezi sebou fungují vizuálně pomocí velkého prosklení uprostřed, byl brán zřetel na osvětlení stavby. Využití parteru k zásobování a skladování, než k samotnému obchodu nahrává více praktickému rozmístění mobilních stánků v Třídě Kpt. Jaroše, a stavbu tržnice staví víc do role doplňkového zázemí. Umístění průjezdu doprostřed s navýšení kapacity parkování vede k vyšší frekvenci dopravního zatížení a dvůr tak působí víc jako obslužná komunikace než pobytový prostor s prodejnou funkcí stánků. | |
Technicko konstrukční řešení | C | V komplikovaném území autor dostatečně řeší technickou stránku objektu. Použití železobetonové nosné konstrukce ve vztahu k typologii stavby působí pragmatickým dojmem, s menší variabilitou prostoru. V detailech jsou pečlivě popsány jednotlivé skladby konstrukcí, můžeme vidět řešení domu od způsobu zakládaní objektu, až po konstrukci skleníku, z projektu ale není příliš patrná návaznost mezi jednotlivými konstrukcemi, nebo koncept nakládání s vodou a větrání. | |
Architektonické řešení | E | Rozdělení hmoty objektu do dvou bočních plných hmot a středové prosklené hmoty skleníku je pojednáno symetricky umístněním průjezdu domem na osu stavby. Vstupy do jednotlivých provozních celků jsou řešeny přímo z průjezdu, autor nevyužívá velikého potenciálu parteru stavby, který zejména u tržnic by měl působit jako živý prostor, o který podle mně autor usiloval. Celková stavba svým zjevem a svojí estetikou nepůsobí soudobím dojmem. Doporučila bych se více zamyslet nad výsledným ztvárněním fasád a nespokojit se s pouhým utilitárním opláštěním stavby v barvě historických domů. | |
Formální úroveň | D | Bakalářská práce má celkem dobré grafické zpracování, avšak snaha o dosáhnutí víc uměleckého charakteru výstupů je občas ke škodě samotné informace, kterou chtěl autor daným výstupem prezentovat. Z pohledů na fasády ani z vizualizací není zřejmá návaznost na sousední domy, jejich podlažnost, ani architektonické ztvárnění fasád, co v takhle památkářsky exponované lokalitě znesnadňuje čitelnost celého projektu. Architektonické pojednání stavby je tak v nedostatečné pozici k propracovanému technickému řešení v detailech. |
eVSKP id 151533