\chapter{Závěr}

	V této práci byl čtenář nejdříve seznámen s požadavky na laboratorní napájecí zdroje, jejich dvěmi nejtypičtějšími principy regulace a jejími výhodami a nevýhodami. Dále byla popsána historie a možnosti vzdáleného řízení přístrojové techniky. Byly srovnány jednotlivé druhy rozhraní pro vzdálené řízení. Problematika zdrojů byla zakončena srovnáním několika zdrojů dostupných na trhu, které jsou svými parametry podobné navrhovanému v této práci.
	
	Práce dále pokračovala návrhem jednotlivých bloků napájecího zdroje se vzdáleným řízením. Zpočátku byly definovány vlastnosti a parametry navrhovaného řešení. Z těchto požadavků byly pak navrženy bloky a celková koncepce navrhovaného zařízení. Bylo zde podrobně popsáno rozhraní USBTMC sloužící pro vzdálené řízení laboratorního zdroje. Dále byla popsána vybraná metoda řízení výstupních veličin (U a I) pomocí dvou OZ a také generování řídících napětí mikrokontrolérem. Návrh byl zakončen definicí příkázů SCPI pro vzdálené řízení. 
	
	Dále následovala realizace HW všech částí navrhovaného řešení. Součástí realizace bylo i dimenzování a výběr jednotlivých komponent do výkonové části zařízení, a také výběr vhodných mikrokontrolérů. V této části byly také popsány použitá zajímavá obvodová řešení. Jsou zde také spočítány teoreticky dosažitelné parametry zdroje, které jsou $U_{O}=41V$ a $I_{O}=10A$. Proud je omezen na tuto hodnotu na úkor snížení výstupní regulované veličiny.
	
	Asi nejobjemnější částí této práce je firmware ovládacího modulu a modulu výkonového zdroje. První část je věnována komunikačnímu schématu a návrhu komunikačního protokolu mezi výkonovou částí zdroje a jeho ovládacím modulem. Dále práce popisuje běh hlavní části programu obou modulů. Také popisuje dekódování SCPI příkazu a parametru. Definuje limity shody standardu SCPI, protože nejsou podporovány všechny formy SCPI parametru. Je zde také popsán princip regulace požadovaných veličin.
	
	Prototyp modulárního napájecího zdroje s ovládacím modulem byl zkonstruován i přes nemalé komplikace. Například s nestabilitou regulace, rušením v pomocné napájecí síti a několika návrhovým chybám. Mezi návrhové chyby patřilo chybně navržené pozdro LM 337 či opomenutý kondenzátor na výstupu regulátoru. Naopak hladce šlo propojení a komunikace modulů ovládání a výkonového zdroje. Je pravdou, že na FW bylo stráveno nejvíce času v poměru k ostatním částem zařízení. Prototyp ověřil navržené principy, odzkoušel kód pro spracování SCPI příkazů, a také navržený komunikační protokol.
	
	Zařízení bylo měřeno jen do $3A@40V$ nebo $5A@20V$ z důvodu použití poddimenzovaných chladících prvků. S ohledem na kvalitu výstupních veličin zdroje nelze hovořit o laboratorním zařízení. Do budoucna se počítá s přepracováním výkonové časti s velkým důrazem na miniaturizaci, přepracování návrhu pomocného napájení a vylepšení regulačních a měřících obvodů. S výsledkem práce jsem spokojen.

